Materiál na rokovanie pre Mestské zastupiteľstvo v Žiline

 

Strategický dokument

Lokálna stratégia komplexného prístupu s názvom 
„Sociálna  inklúzia  marginalizovanej rómskej komunity  
v meste Žilina“

Materiál obsahuje:

1.	Návrh na uznesenie
2.	Dôvodovú správu
3.	Vlastný materiál- dokument: Lokálna stratégia komplexného prístupu s názvom „Sociálna  inklúzia  marginalizovanej rómskej komunity  v meste Žilina“

Predkladá:

Ing. Viliam Mikuláš
prednosta Mestského úradu v Žiline

Vypracoval:

Ing. Pavel Požoni
zástupca prednostu Mestského úradu v Žiline

Bc. Ivana Stillerová

V Žiline, dňa 27. novembra 2009

1.

UZNESENIE MESTSKÉHO ZASTUPITEĽSTVA V ŽILINE

Uznesenie č. ........../ 2009

Mestské zastupiteľstvo v Žiline

I.	 schvaľuje

strategický dokument Lokálna stratégia komplexného prístupu s názvom „Sociálna  inklúzia  marginalizovanej rómskej komunity  v meste Žilina“ v rámci  pilotnej priebežnej výzvy LSKxP – ÚSVRK – 2008/1   

II.	schvaľuje

a/  predloženie žiadosti o nenávratný finančný príspevok v rámci Pilotnej výzvy na                       predkladanie  žiadostí o poskytovanie podpory Lokálnej stratégie komplexného  prístupu uverejnenej Úradom vlády slovenskej republiky – Úradom splnomocnenca
vlády Slovenskej republiky pre Rómske komunity / kód výzvy LSKxP-ÚSVRK -            2008/01.2 / aktualizovanej v zmysle uznesenia vlády SR č. 431/2009, s názvom „Sociálna inklúzia marginalizovanej rómskej komunity v meste Žilina“

b/  zabezpečenie realizácie projektu po schválení žiadosti o nenávratný finančný
     príspevok

c/  spoluúčasť Mesta Žilina na financovaní projektu LSKxP vo výške 5% z celkových
     oprávnených výdavkov na projekt, t.j. vo výške 150 750,00 EUR

2.

Dôvodová správa

 Mesto Žilina pripravuje do výzvy Úradu splnomocnenca vlády  pre rómske komunity žiadosť o poskytnutie podpory strategického dokumentu Lokálna stratégia komplexného prístupu s názvom „Sociálna  inklúzia  marginalizovanej rómskej komunity  v meste Žilina“.

Pilotná priebežná výzva LSKxP – ÚSVRK – 2008/1   bola zverejnená 4. 12. 2008, uzávierka výzvy je po predĺžení 31. 1. 2010. 

Navrhnuté  tvorí povinnú prílohu žiadosti o  poskytnutie podpory strategického dokumentu Lokálna stratégia komplexného prístupu, a preto je ho potrebné schváliť do termínu podania na Úrad splnomocnenca vlády  pre rómske komunity. 
Cieľom tohto koncepčného dokumentu   je podpora marginalizovaných rómskych komunít a paralelné riešenie ich  potrieb  prostredníctvom   viacerých priorít s dôrazom na  zmierňovanie  negatívnych dopadov  sociálneho a ekonomického vývoja  v meste, pôsobiaceho  na najzraniteľnejšie skupiny  obyvateľov. 

Po schválení žiadosti o podporu dokumentu LSKxP  je Mesto Žilina a iné relevantné subjekty pripravené predložiť žiadosti o NFP z prostriedkov Európskeho spoločenstva (prostredníctvom Regionálneho operačného programu , Operačného programu Vzdelávanie, Operačného programu Zamestnanosť a sociálna inklúzia a  Operačného programu Životné prostredie).

Strategický dokument „Lokálna stratégia komplexného prístupu“ 
Výzva LSKxP – ÚSVRK – 2008/1   

Lokálna stratégia komplexného prístupu s názvom Sociálna  inklúzia  marginalizovanej rómskej komunity  v meste Žilina, je strednodobý programový dokument, ktorý na základe analýz hospodárskeho, sociálneho a  environmentálneho rozvoja obce, určuje strategické priority, záujmové oblasti a aktivity,  ktorých rozvoj je potrebné podporovať pre dosiahnutie  rovnováhy  rozvoja obce (rozvoj technickej, sociálnej, kultúrnej a vzdelávacej  infraštruktúry, ako aj  starostlivosti o životné prostredie a  ďalších oblastí v pôsobnosti mesta). 

V zmysle Národného strategického referenčného rámca  SR  pre obdobie rokov 2007 – 2013 a jej horizontálnej priority marginalizované rómske komunity Lokálna stratégia komplexného prístupu    zameraná    na štyri prioritné oblasti (regionálny operačný program vzdelávanie, zamestnanosť a sociálna inklúzia a zdravie) s dôrazom na riešenie troch vzájomne súvisiacich problémových  okruhov ako sú  chudoba, diskriminácia a rodová rovnosť.    
Pri plánovaní a implementácii priorít sú  v každom operačnom programe zosúladené a skoordinované priority a podporované aktivity tak, aby pomáhali riešiť zložitú sociálnu situáciu  v meste a naštartovali procesy, ktoré v budúcnosti zlepšia postavenie príslušníkov marginalizovaných rómskych komunít.
3.

CIELE  LOKÁLNEJ STRATÉGIE  Z HĽADISKA OPERAČNÝCH PROGRAMOV 

Infraštruktúra   -   Regionálny operačný program
      Prioritná os: 1. Infraštruktúra vzdelávania
      Opatrenie: 1.1 Infraštruktúra vzdelávania
Relevantná  aktivita : 
1.	Rekonštrukcia a stavebné úpravy ZŠ Hollého 
2.	Zabepečenie vnútorného vybavenia

Súhrnné  identifikácie :
•	doba realizácie projektového zámeru : 12 mesiacov 
•	cieľové lokality : komunity  na území miestnej samosprávy  s dôrazom na Bratislavskú ul.
•	cieľová skupina : 169 žiakov školy  

Predpokladané náklady :
400.000,00 EUR

Zamestnanosť a sociálna inklúzia  -   Operačný program Zamestnanosť a sociálna inklúzia 
Prioritná os 2 – Podpora sociálnej inklúzie
Opatrenie 2.1. – Podpora sociálnej inklúzie osôb ohrozených sociálnym vylúčením alebo 
                         sociálne vylúčených prostredníctvom rozvoja služieb zamestnanosti 
                         s osobitným zreteľom na marginalizované  rómske komunity
Relevantné  aktivity : 
1.	Vzdelávanie terénnych sociálnych pracovníkov, asistentov terénnych sociálnych pracovníkov, pracovníkov referátu sociálnych služieb  a iných  zariadení sociálnych služieb s cieľom ich odborného rastu.
2.	Zefektívnenie a profesionalizácia  komunitného centra,  skvalitnenie  voľnočasových aktivít a sieťovanie týchto služieb v regióne
3.	Rodinný adaptačný program cielený na udržateľnú integráciu rodín na trhu práce
4.	Prevenčný program zacielený na  predchádzanie a riešenie krízových situácií rodín a iných príslušníkov komunity s cieľom zlepšenia pracovných príležitostí a ich sieťovanie,

Súhrnné  identifikácie :
•	doba realizácie projektového zámeru : 24 mesiacov 
•	cieľové lokality : MRK  na území miestnej samosprávy 
•	cieľová skupina : cca 15  príslušníkov  MRK 
                            10 zamestnancov odboru sociálnych vecí MÚ v Žiline  
                             15 rodín  z MRK  ( realizácia krízovej intervencie )
Predpokladané náklady :
150.000,00 EUR

4.

Prioritná os 2  – Podpora sociálnej inklúzie
Opatrenie 2.2.  - Podpora vytvárania rovnosti príležitostí v prístupe na trh práce a podpora integrácie znevýhodnených skupín na trh práce s osobitným zreteľom na marginalizované rómske komunity
Relevantné  aktivity : 
1.   Vzdelávanie znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie a osôb vzdialených od trhu práce s dôrazom na MRK s cieľom ich rozvoja intelektu a odborného rastu.
2.   Program druhej šance pre ukončenie základného vzdelania pre osoby s neukončeným základným vzdelaním
3. Vzdelávanie, zamerané na zvýšenie odborných zručností skupín uchádzačov o  zamestnanie dlhodobo nezamestnaných

Súhrnné  identifikácie :
•	doba realizácie projektového zámeru : 24 mesiacov 
•	cieľové lokality : MRK  na území miestnej samosprávy
•	cieľová skupina : cca 20 – 25  obyvateľov MRK 
•	predpoklad  prípravy pre vytvorené  PM (pracovné  miesta)   :   5  - 7 

Predpokladané náklady :
170.000,00 EUR

Vzdelávanie, výchova  -   Operačný program Vzdelávanie
Prioritná os 3 – Podpora osôb s osobitnými vzdelávacími potrebami
Opatrenie 3.1. - Zvyšovanie vzdelanostnej úrovne príslušníkov marginalizovaných rómskych komunít
Relevantné  aktivity : 
1.	Odborná príprava mladých lídrov 
2.	Odborná príprava pedagógov získavane zručností a osvojovanie si  prístupov, zameraných  na sociálnu inklúziu detí  a mládeže
3.	Vzdelávanie rodičov detí z MRK
4.	Tútoring žiakov z MRK so zabezpečením mimoškolskej činnosti

Súhrnné  identifikácie :
•	doba realizácie projektového zámeru : 24  mesiacov 
•	cieľové lokality : komunity  na území miestnej samosprávy 
•	cieľová skupina : 60 žiakov z marginalizovaného prostredia 
                            50 – 70 rodičov z MRK  
                            30 detí a mládeže, perspektívnych   mladých lídrov z MRK pre 
                                 prácu v komunite                           
                            40 pedagogických pracovníkov a zamestnancov odboru školstva   
                                 MÚ v Žiline
Predpokladané náklady :
295.000,00 EUR
5.

Zdravie a zdravý životný štýl   -   Operačný program Životné prostredie
      Prioritná os 4 – Odpadové hospodárstvo 
Opatrenie 4.2. - Podpora aktivít na zhodnocovanie odpadov
                                  II. skupina: Zhodnocovanie odpadov vrátane ich mechanicko-  
                                                     biologickej alebo termickej  úpravy:

Relevantné  aktivity : 
1.	  výstavba zariadenia na zhodnocovanie biologicky rozložiteľných odpadov
2.	 Zabezpečenie zariadenia vhodnou technickou vybavenosťou

Súhrnné  identifikácie :
•	doba realizácie projektového zámeru : 12  mesiacov 
•	cieľové lokality : komunity na území miestnej samosprávy 
•	cieľová skupina : bez obmedzenia s dôrazom na MRK  
•	predpokladaný počet vytvorených pracovných miest :  3 - 5

Predpokladané náklady :
2.000.000,00  EUR

Rozdelenie financií   na programové obdobie 2008 - 2013      
Finančná tabuľka LSKxP na obdobie 2 rokov – návrh čerpania
rok	Oprávnené náklady spolu	Verejné zdroje	Súkromné zdroje	Iné neoprávnené náklady	
		Národné verejné zdroje spolu	Fond EÚ	Národné verejné zdroje			
				Národné verejné zdroje spolu	Štátny rozpočet	Regionálne zdroje	Miestne zdroje obce			
	A=  B + H	B= C + D	C	D = E +F +G	E	F	G	H	CH	
2010	1.638.000	1.638.000 	1.392.300	245.700	163.800		81.900			
2011	1.377.000	1.377.000	1.170.450	206.550	137.700		68.850			
2012										
2013										
n										
n+ 1										

Rozdelenie financií na priority a   opatrenia                                                                                                     

Finančná tabuľka LSKxP v členení podľa prioritných osí  relevantných 
operačných programov
6.
rok	Oprávnené náklady spolu	Verejné zdroje	Súkromné zdroje	Iné neoprávne
né náklady	
		Národné verejné zdroje spolu	Fond EÚ	Národné verejné zdroje			
				Národné verejné zdroje spolu	Štátny rozpočet	Regionál- ne zdroje	Miestne zdroje obce			
	A=  B + H	B= C + D	C	D=E+F +G	E	F	G	H	CH	
ROP										
Opatre- nie 1.1 	400.000,-	400.000,-	340.000	60.000	40.000		20.000			
Opatre- nie 1.2. 										
Opatre- nie 1.3. 										
Opatre-nie 1.4. 										
OP ZaSI										
Opatre-nie 1.2. 										
Opatre- nie 2.1. 	150.000,-	150.000	127.500	22.500	15.000		7.500,-			
Opatre- nie 2.2.	170.000,-	170.000,-	144.500,-	25.500,-	17.000,-		8.500,-			
OP V										
Opatre- nie 3.1	295.000,-	295.000,-	250.750	44.250	29.500,-		14.750,-			
OP KaHR										
Opatre- nie 1.1										
OP ŽP										
Opatre- nie 4.1										
Opatre- nie 4.2	2.000.000,-	2.000.000,-	1.700.000,-	300.000,-	200.000,-		100.000,-			
OP Z										
Opatre- nie 2.1.										
spolu	3.015.000,-	3.015.000,-	2.562.250,-	452.250,-	301.500,-		150.750,-			

7

Sociálna inklúzia  marginalizovanej  rómskej komunity v meste Žilina 

Koncepcia  rozvoja na obdobie rokov 2009– 2013

Mestský úrad  Žilina
Nám. Obetí komunizmu 1
011 31 Žilina
tel.: 00421 (0) 41/ 70 63 111
www.zilina.sk

Na spracovaní sa podieľali členovia  pracovnej skupiny, zostavenej z interných zamestnancov Mestského úradu v Žiline a  externých expertov  pod vedením  Ing. arch. Zuzany Klasovej  

Obsah :

1.         ÚVOD	 ..........................................................................................................................3                                                                                                                                                                                                                               
1.1.        Metodika spracovania............................................................................................................. 5                                                                                                    
1.2	 Podklady a východiská pre tvorbu LSKxP..............................................................................  5                                                                    
									 
2.         EKONOMICKÉ   A   SOCIÁLNE    VÝCHODISKÁ.................................................... 7 	                                                                                                        
2.1.            Socio – ekonomická analýza ........................................................................................... 7                                                                                  
   2.1.1.      Charakteristika okresu, územné priority a smery rozvoja ................................................... 7                                                
   2.1.2.      Charakteristika mesta ......................................................................................................... 7                                                                                                                            
•	Demografia a štruktúra obyvateľstva ...................................................................... 8                                                                  
Zamestnanosť............................................................................................................. 11
   .                      Nezamestnanosť.........................................................................................................12
                          Sociálno – právna ochrana detí a sociálna  kuratela ................................................ 17
                          Pomoc v hmotnej núdzi.............................................................................................. 18
•	Ekonomický rozvoj ................................................................................................. 19                                                                                                                  
                       Poľnohospodárstvo  a priemysel............................................................................... 20 
•	Občianska vybavenosť ..........................................................................................  21                                                                                                     
                          Školstvo, vzdelávanie a mimoškolská činnosť ..........................................................  21                                                      
                          Kultúrne služby..........................................................................................................  21                                                                                                        
                          Sociálne a zdravotnícke služby ................................................................................  22                                                                                                        
•	Inžinierska a technická infraštruktúra...................................................................  23                                                             
                          Dopravná infraštruktúra ............................................................................................  23                                                                                                               
                          Inžinierske siete a technická vybavenosť .................................................................. 23
                         Racionálne využitie vôd .............................................................................................. 24                                                                                                  
                         Nakladenie s odpadmi ................................................................................................ 24                                                                                           
                         Bývanie a bytová politika ...........................................................................................  25                                                                                        
•	Inštitucionálna sieť .................................................................................................. 26                                                                                            
•	Sociálna inklúzia MRK ............................................................................................. 27
2.2.             Audit podmienok sociálnej inklúzie  a  realizovaných opatrení................................. 27
2.3.             SWOT analýza (podľa definovaných záujmových oblastí rozvoja ).................................. 28           
2.4.	      Kľúčové disparity a faktory rozvoja  
                     (problémová analýza)   ................................................................................................ 32                                                                                                           2.5.             NSRR 2007 – 2013 a HP MRK ........................................................................................ 35						                                    
3.         ROZVOJOVÁ   STRATÉGIA......................................................................................37                                                            
3.1.              Vízia rozvoja MRK lokality , ciele a prioritné oblasti rozvoja ............................ ........37
3.2.              Opatrenia a aktivity.........................................................................................................37  3.3.              Opis rozvojovej lokálnej stratégie komplexného prístupu ........................................43

4.          FINANČNÝ  PLÁN  A TRVALÁ  UDRŽATEĽNOSŤ ............................................... 48                                        
4.1.             Rozdelenie financií   na programové obdobie 2008 - 2013 ........................................ 48                                                      
4.2.             Rozdelenie financií na priority a opatrenia ............................................................ 48 
 
5.          ZABEZPEČENIE   REALIZÁCIE ............................................................................. 49                                                               
5.1 	  Inštitucionálne a organizačné zabezpečenie................................................................. 49                                                                        
5.2 	  Monitorovanie a hodnotenie ........................................................................................51                                                                                       
	                                                       
6.           PRÍLOHY    - zoznam  ............................................................................................. 52                                                                                                                                                                                                
7.           ZÁVER  ................................................................................................................... 52                                                                                                             

Úvod

Transformačné a reformné procesy prebiehajúce v Slovenskej republike v uplynulých pätnástich rokoch významnou mierou ovplyvňovali a ovplyvňujú životné podmienky a životnú úroveň obyvateľstva. V niektorých skupinách obyvateľstva dochádza ku kumulácii viacerých ukazovateľov sociálnej deprivácie (nezamestnanosť, nízka vzdelanostná úroveň, mladiství bez ukončenej povinnej školskej dochádzky, ľudia s príjmom pod hranicou chudoby, viacdetné rodiny, nízka pracovná mobilita, problémy s bývaním, neplatičstvo a potenciálne deložovanie, kvalita bývania. To je prípad aj obyvateľov separovaných a segregovaných rómskych komunít. Zdá sa, že rómska problematika, v celej svoje šírke sa stáva jedným z najvážnejších sociálno - spoločenských problémov Slovenska.

Sociálnu exklúziu rómskej komunity je možné sledovať v štyroch základných rovinách, pričom platí, že sú vzájomne prepojené a vzájomne sa determinujú. Prvou rovinou je sociálno-ekonomická rovina. Nedostatok finančných zdrojov, nezamestnanosť, marginalizácia dlhodobou nezamestnanosťou, výrazné obmedzenie sociálnej pomoci, vylúčenie zo sociálneho zabezpečenia, neschopnosť saturovať potreby bývania a z toho vyplývajúca strata ubytovania, resp. jeho nízka úroveň.
Druhou rovinou je spoločenská rovina, kde nízka vzdelanostná úroveň spôsobuje vylúčenie z politického a občianskeho života a následne odmietavý resp. vypočítavý prístup majority. 
Veľmi dôležitou aj tretia rovina, kultúrna. Nedostatočný prístup ku vzdelaniu, nízka kvalita vzdelania, podceňovanie významu vzdelania, absencia kultúrnych príležitostí vytvára veľmi obmedzený rámec možností zamestnania sa rómskych občanov. 
V neposlednom rade je to aj úroveň zdravotnej starostlivosti. Nízka úroveň bývania, slabá úroveň zdravotnej starostlivosti, nízka úroveň vlastnej zodpovednosti za vlastný život sa taktiež neblaho podpisuje na celkovej úrovni života rómskej menšiny. 

Na území  mesta  Žilina,   sa nachádza niekoľko  lokalít so  silnou koncentráciu  Rómov, čo bolo i príčinou, že napriek skutočnosti, že mesto nie je uvedené v Atlase rómskych komunít na Slovensku (2004), je oprávneným žiadateľom podpory LSKxP.   Riešenie formou komplexného prístupu je ojedinelou príležitosťou,  vďaka ktorej je vytvorená  možnosť pre využívanie zdrojov z fondov EÚ komplexne a systematicky, v rámci navzájom  nadväzujúcich projektov a ich aktivít.   
V zmysle NSRR  SR  pre obdobie rokov 2007 – 2013 a jej horizontálnej priority marginalizované rómske komunity ( HP MRK) je predmetná LSKxP    zameraná    na štyri prioritné oblasti (vzdelávanie, zamestnanosť a sociálna inklúzia, zdravie a bývanie) s dôrazom na riešenie troch vzájomne súvisiacich problémových  okruhov ako sú  chudoba, diskriminácia a rodová rovnosť.    
Lokálna stratégia komplexného prístupu s názvom Sociálne  začlenenie marginalizovanej rómskej komunity  v meste Žilina, je strednodobý programový dokument, ktorý na základe analýz hospodárskeho, sociálneho a  environmentálneho rozvoja obce, určuje strategické priority, záujmové oblasti a aktivity,  ktorých rozvoj je potrebné podporovať pre dosiahnutie  rovnováhy  rozvoja obce ( rozvoj technickej, sociálnej, kultúrnej a vzdelávacej  infraštruktúry, ako aj  starostlivosti o životné prostredie a  ďalších oblastí v pôsobnosti obce). 

Cieľom tohto strategického dokumentu   je podpora sociálnej integrácie marginalizovaných rómskych komunít (ďalej  „MRK“), riešenie ich  potrieb  prostredníctvom   zadefinovaných  priorít s dôrazom na  zmierňovanie  negatívnych dopadov  socio-ekonomického vývoja, pôsobiaceho   na najzraniteľnejšie skupiny  obyvateľov. 
Plánovanie  a implementácia priorít predmetnej LSKxP  je   stanovená tak, aby   v každom operačnom programe bol zachovaný ich vzájomný  súlad a koordinácia až po úroveň jednotlivých aktivít s dôrazom na  riešenie  zložitej sociálnej situácie v meste a iniciáciu  procesov, ktoré v budúcnosti zlepšia postavenie príslušníkov MRK.
Zámerom  je zabezpečiť, aby každá zadefinovaná aktivita  podporovala trvalú  udržateľnosť  rozvoja   a tým podporovala rast environmentálnej, ekonomickej a sociálnej stability. 

1.1.	Metodika
Predmetný strategický dokument je vypracovaný v súlade so zámermi rozvoja mesta Žilina   a v súlade s Aktualizáciou Programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja mesta Žilina na roky 2008 - 2013. 
Za účelom  identifikácie reálnych potrieb MRK v území, stanovenie jasných cieľov a určenie vecnej a časovej postupnosti jednotlivých krokov na ich dosiahnutie  bolo vytvorené partnerstvo na multi - sektorálnom princípe, tvoriace zastúpenie hlavných aktérov sociálnej inklúzie v regióne (zástupcovia mesta, Úradu práce a sociálnych vecí, odborníkov, neziskových organizácií a iných lokálnych autorít.).  Návrh komplexného prístupu riešenia problematiky MRK  bol priebežne  konzultovaný s pracovníkmi Odboru HP MRK Úradu splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity, ktorý je  koordinátorom horizontálnej priority marginalizované rómske komunity.  

Zber údajov  a  informácií pre spracovanie  analytickej  časti  bol realizovaný :
•	dotazníkovou formou, 
•	na základe verejných  stretnutí, 
•	poskytnutých  podkladov  mestského úradu,
•	príslušných úradov a relevantných  subjektov  SI. 

Účelom  stratégie komplexného prístupu, v súlade s charakterom  HP MRK v NSRR pre obdobie rokov 2007 – 2013, je posilnenie spolupráce, efektívnejšej koordinácie činností a finančných zdrojov smerujúcich k zlepšeniu životných podmienok príslušníkov marginalizovaných rómskych komunít. 

Vzhľadom na zameranie podpory marginalizovaných rómskych komunít do štyroch  prioritných  oblastí, získanie informácií a podkladov bolo  zamerané na: 
-	ľudské zdroje a vzdelávanie;
-	zamestnanosť a sociálnu inklúziu;
-	zdravie a zdravý životný štýl;
-	bývanie a infraštruktúra; 

a tri vzájomne súvisiace problémové okruhy: 
-	chudoba;
-	diskriminácia;
-	rodová rovnosť.

1.2.	Podklady a východiská pre tvorbu LSKxP 
Východiskom pre spracovanie programu   boli dokumenty  prijaté pre riešenie trvalo udržateľného rozvoja   na národnej,  regionálnej a  lokálnej úrovni: 
a) národná úroveň : 
•	Národný strategický referenčný rámec SR 2007-2013 
•	Programové vyhlásenie vlády SR
•	Dekáda začleňovania rómskej populácie 2005-2015
•	Národný akčný plán Dekády začleňovania rómskej populácie 2005-2015
•	Strednodobá koncepcia rozvoja rómskej národnostnej menšiny v Slovenskej republike SOLIDARITA – INTEGRITA – INKLÚZIA 2008 – 2013
•	Atlas rómskych komunít na Slovensku 
•	Metodické usmernenie pre spracovanie prístupu LSKxP,
•	Príručka pre žiadateľa o poskytnutie podpory LSKxP

b) regionálna úroveň
•	Program hospodárskeho, sociálneho a kultúrneho rozvoja Žilinského samosprávneho kraja 2007 - 2013,
•	Stratégia sociálnej a ekonomickej integrácie rómskych komunít v Banskobystrickom a Žilinskom samosprávnom kraji pre obdobie 2007 – 2013

c) lokálna úroveň 
•	Program  hospodárskeho a sociálneho rozvoja  (2003)
•	Aktualizácia  Programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja mesta Žilina (2008)

Pri stanovovaní zámerov rozvoja, jednotlivých prioritných oblastí a návrhu konkrétnych  aktivít boli východiskom výsledky realizovaných analýz, stanovenie kľúčových disparít a faktorov rozvoja a tiež predpokladaný finančný plán, zohľadňujúci  príslušný finančný plán  obce. 
Zámerom spracovateľov stratégie komplexného prístupu  bolo  navrhnúť systémové  riešenia, ktoré pomôžu eliminovať vytypované problémy v  regióne. 

Zadefinované priority a aktivity 
1.	reálne zohľadňujú  existujúce interné a externé  kapacity mesta  s dôrazom na  zapojenie príslušníkov marginalizovanej rómskej komunity do  procesu  plánovania, realizácie i vyhodnotenia projektov.   
2.	sú kompatabilné s prioritami a podporovanými  aktivitami jednotlivých OP (operačných programov)
3.	vzájomné skoordinované tak, aby podporovali koherentnosť procesu pozitívnych zmien a vytvárali trvalú udržateľnosť  dosiahnutých výstupov a výsledkov 

Zadefinované priority  rozvoja MRK v meste Žilina sú v súlade s prioritami a podporovateľnými aktivitami jednotlivých operačných programov a zharmonizované tak,  aby ich implementácia slúžila k riešeniu náročnej sociálnej situácie v regióne a podnietila stabilizáciu procesov, ktoré prispejú v budúcnosti k zlepšeniu postavenia príslušníkov MRK . 

2.         EKONOMICKÉ   A   SOCIÁLNE    VÝCHODISKÁ  
	                                                                                                        
2.1.            Socio – ekonomická analýza                                                                                     
   2.1.1.      Charakteristika okresu, územné priority a smery rozvoja   

Okres Žilina je situovaný  v severozápadnej časti republiky. Jeho územie je pretiahnuté v smere severovýchod - juhozápad, pričom zo stredu vybieha úzky výbežok na severozápad.
 Okres svojou rozlohou 81 508 ha patrí medzi väčšie okresy Slovenska. Má takmer o 200 km2 viac, ako je hodnota pre priemerný okres. 
Je to okres s najvyššou hustotou osídlenia v Žilinskom samosprávnom kraji k 30.06.2008 eviduje 157 900 obyvateľov, z toho muži 76 684, ženy 81 216. Okres Žilina susedí s 5 okresmi Žilinského kraja (Bytča, Čadca, Kysucké Nové Mesto, Dolný Kubín, Martin) a s 3 okresmi Trenčianskeho kraja (Prievidza, Ilava, Považská Bystrica). V okrese Žilina je 50 obcí a 3 mestá - Žilina, Rajec a Rajecké Teplice.
Okres je dôležitou dopravnou križovatkou, ktoré pretínajú  najvýznamnejšie  železničné i cestné dopravné ťahy z Bratislavy do Košíc. Zo Žiliny vychádzajú dôležité medzinárodné cesty cez Kysuce do Českej republiky a do Poľska. Žilina je vzdialená od Bratislavy 213 km.
Na území okresu sa nachádza množstvo múzeí, galérií, kultúrnych a historických pamiatok. Medzi najdôležitejšie patrí národná kultúrna pamiatka hrad Strečno. 
Priemyselná výroba dosahuje najvyššiu úroveň v kraji. Do územia vstúpilo viacero významných zahraničných investorov, priemysel je dostatočne diverzifikovaný. V období rokov 2001-2005 bol zaznamenaný nárast počtu subjektov podnikajúcich v stavebníctve a veľký nárast stavebnej produkcie. V okrese Žilina je priemyselná výroba zastúpená takmer všetkými odvetviami. Z hľadiska tržieb aj počtu zamestnancov najvyššie zastúpenie má výroba a rozvod elektriny, plynu, pary. Pomerne silné zastúpenie má aj výroba celulózy, papierových výrobkov a výroba potravín. Zvyšuje sa podiel výroby motorových vozidiel v KIA Motors Slovakia.

   2.1.2.      Charakteristika mesta

    Mesto Žilina (štvrté najväčšie mesto Slovenskej republiky) je samostatným samosprávnym územným celkom Slovenskej republiky, právnickým subjektom a súčasne  sídlom  orgánov Žilinského samosprávneho kraja. 
Podrobnosti o postavení, právomoci a pôsobnosti orgánov samosprávy ako aj ďalšie dôležité ustanovenia pre život mesta upravuje Štatút mesta Žilina (2003). 
Rozprestiera sa na území s rozlohou  80,03 km2 s počtom  85 327 obyvateľov.   Mesto je situované   v údolí rieky Váh, v Žilinskej kotline, na sútoku Váhu s riekami Kysuca a Rajčianka. Člení sa na 20 mestských častí s názvami: Staré Mesto, Hliny, Hájik, Solinky, Vlčince, Rosinky, Trnové, Mojšová Lúčka, Bytčica, Závodie, Bánová, Žilinská Lehota, Strážov, Budatín, Považský Chlmec, Brodno, Vranie, Zádubnie, Bôrik a Zástranie. 
Žilina je najvýznamnejším hospodárskym centrom okresu aj celého kraja. V meste sú prevádzky závodov rôznych priemyselných odvetví, chémie, drevárskeho priemyslu, nábytkárstva, textilného priemyslu, výroba ložísk a iných. Jedným z hlavných hospodárskych odvetví je automobilový priemysel reprezentovaný firmou KIA Motors a viažuci na seba rad ďalších subdodávateľských aktivít. Ďalšími významnými hospodárskymi odvetviami v regióne sú výroba potravín a nápojov (podniky Hyza a.s., PEZA a.s., Ryba Žilina s.r.o., Friesland Slovensko, a.s., Kofola a.s.), výroba kovov a kovových výrobkov (Precismetal s.r.o. Žilina, MC-Metal s.r.o. Žilina, Elektrovod Žilina a.s.), strojársky priemysel (Drevoindrustria Mechanik s.r.o. Žilina), chemický priemysel reprezentujú firmy DKI Plast s.r.o. Žilina, Quinn Plastics Slovakia s.r.o. Žilina. V oblasti spracovania dreva a výroby nábytku významnými predstaviteľmi odvetví sú Drevodom Rajec s. r.o. ,Vital a.s. Žilina, FINES a.s. Žilina. Výrobu celulózy, papiera a výrobkov z papiera v regióne zastupuje TENTO a.s. Žilina. V oblasti výroby a rozvodov energií hlavnými dodávateľmi sú Stredoslovenská energetika a.s., Žilinská teplárenská a.s., Severoslovenská vodárenská spoločnosť a.s. Žilina. 

•	Demografia a štruktúra obyvateľstva                                                                   

Vývoj počtu obyvateľov
Demografický vývoj je charakterizovaný postupným spomaľovaním reprodukcie obyvateľov. Dôsledkom populačných procesov neustálym znižovaním pôrodnosti a stagnáciou úmrtnosti obyvateľstva sa znižujú prirodzené prírastky obyvateľstva.

Tabuľka č.1    Prírastky  a úbytky  obyvateľstva   v meste Žilina 
	01.01.
2001	01.01.
2003	01.01.
2004	01.01.
2005	01.01.
2006	31.01.
2007	
Spolu
     muži
     ženy	3 092	3 143	3 102	3 501	3 500	3 513	
	1 519	1 532	1 506	1 727	1 722	1 693	
	1 573	1 611	1 596	1 774	1 778	1 820	
Počet narodených detí
     muži
     ženy	   692 	   701	   801	   793	   777	   856	
	   362	   342	   425	   409	   419	   435	
	   330	   359	   376	   384	   358	   421	
Počet prisťahovaných obyvateľov
     muži
     ženy	   826	   836	   745	1 036 	   999	   847	
	   384	   387	   328	   501	   486	   397	
	   442	   449	   416	   535	   513	   450	
Počet zomrelých obyvateľov
     muži
     ženy	   698	   708	   692 	   738 	   734	   781	
	   367	   384	  339	   386	   370	   377	
	   331	   324	  353	   352	   364	   404	
Počet vysťahovaných obyvateľov
     muži
     ženy	   876	   898	  864	   934	   990	 1 029 	
	   406	   419	  413	   431	   447	    484	
	   470	   479	  451	   503	   543	    545	
Zdroj : MsÚ  Žilina  

Pokles  počtu obyvateľov začal v roku 1999, kedy  prirodzený prírastok nestihol kompenzovať migračný úbytok, ktorý začal ešte v roku 1996.  Príčiny tohto stavu ovplyvnili zmeny, ktoré nastali po roku 1989 (prudký nárast nezamestnanosti, zníženie sobášnosti, nárast rozvodovosti, všeobecné zníženie životnej úrovne, nárast cien). Tieto skutočnosti boli určujúcimi faktormi nielen z hľadiska žiaduceho rastu počtu obyvateľstva, ale aj výrazne sa prehlbujúcej migrácie obyvateľstva. Ekonomicky činní občania si hľadajú pracovné príležitosti mimo okresu, mimo kraja a mladí za hranicami SR.
Situácia sa stabilizovala v roku 2005, pričom  posledné údaje ÚPSVaR v Žiline    za rok 2008 zaznamenávajú  minimálny rozdiel medzi pomerom prírastok a úbytkov (- 20 osôb) obyvateľov.  

Mesto za posledné roky zaznamenáva mierny úbytok počtu  obyvateľov.  Podľa interných údajov   MsÚ  k 31.12.2008  žilo na území  mesta  85.327 obyvateľov, pričom ich priemerný vek osciluje na  úrovni  36,3 roka (u žien =  37,8 rokov a u mužov = 34,8 rokov).

Tabuľka č. 2 Skladba  obyvateľstva v meste podľa pohlavia 

Stav k 31.12. 		2001	2003	2005	2006	2007	2008	
Žilina	Muži	40 960	40 852	40 947	41 035	41 006	41 026	
	Ženy	44 424	44 426	44 478	44 442	44 364	44 301	
Spolu		85 384	85 278	85 425	85 477	85 370	85 327	
Zdroj : MsÚ  Žilina  
Z pohľadu pohlavia je skladba obyvateľstva v meste  pomerne rovnovážna, s miernou prevahou zastúpenia žien (51,9 % z celkového počtu obyvateľstva).  

Ekonomická aktívnosť obyvateľov
Zmeny vekovej štruktúry, a to najmä znižovanie podielu detskej zložky, jednoznačne upozorňujú na proces demografického starnutia populácie.  Priemerný vek v regióne bol 37,24 rokov. Index starnutia, ako pomer postaktívnej (65 r. a viac) a detskej (0-14r.) zložky mal hodnotu 113 osôb. (Index ekonomického zaťaženia v Žilinskom kraji mal hodnotu 38,4 čo znamenalo, že na 100 obyvateľov regiónu vo veku 15-64 rokov pripadalo 38 závislých osôb.)  

Tabuľka č.3  Skladba obyvateľov  v meste z pohľadu ekonomickej aktívnosti

	Muži	Ženy	Spolu	
Ekonomicky aktívne obyvateľstvo	22 947	22 372	45 319
	
%	56,0 %	50,4 %	53,1 %	
počet obyvateľov daného pohlavia	41 026	44 301	85 327	
%	48,1 %	51,9 %	100 %	
Zdroj : MsÚ  Žilina  

Ekonomicky aktívne obyvateľstvo (EAO) k 31.12.2008 tvorí 53,1% z celkového počtu obyvateľov, čo v porovnaní s výsledkami  sčítania obyvateľov, domov a bytov z roku 2001 (64,5%  podiel obyvateľov v produktívnom veku) znamená pokles o 11,4 %.   
Avšak napriek skutočnosti, že v porovnaní s mužmi počet žien  je vyšší, v prípade EAO  muži reprezentujú  výraznú prevahu (56,0%).  

Vzdelanostná štruktúra
Výsledky sčítania obyvateľov domov a bytov z mája 2001 poukazujú na skutočnosť, že vzdelanostný profil mesta   je pomerne priaznivý. Prevahu  zaznamenávame v kategórii absolventov stredných odborných škôl s maturitou, ktorí  tvoria predpoklady pre výkon stredného manažmentu a veľmi početné zastúpenie je i v kategórii vysokoškolsky vzdelaných  osôb pre výkon vrcholového manažmentu a potenciálu pre vedeckovýskumný rozvoj. 

Tabuľka č.4   Vzdelanostná štruktúra  obyvateľstva  
	Muži	Ženy	Spolu	
Základné	4 272	7 431	11 703	
Učňovské (bez maturity)	8 767	6 436	15 203	
Stredné odborné (bez maturity)	   614	1 028	1 642	
Úplné stredné učňovské (s maturitou)	2 865	1 747	4 612	
Úplné stredné odborné (s maturitou)	6 385 	10 471	16 856	
Úplné stredné všeobecné	1 970	  3 390	  5 360	
Vyššie	   339	     310 	     649	
Vysokoškolské bakalárske	   187	     179	     366	
Vysokoškolské magisterské, inžinierské, doktorské	6 325	  4 847	11 172	
Vysokoškolské doktorandské	   452	     218	     670	
          VŠ spolu	6 964   	  5 244	12 208	
VŠ  - univerzitné	1 647	  2 515	 4 162	
  - technické	2 982	  1 631	 4 013	
  - ekonomické	1 596	  1 276	 2 872	
- poľnohospodárske	4	3	7	
- ostatné	1	0	1	
Ostatní bez udania školského vzdelania	5	2	7	
Ostatní bez školského vzdelania	     40	        42	     82	
Deti do 16 rokov	   8 285 	   7 915	16 200	
Spolu	 40 968	44  432	85 400	
Zdroj : SODB 2001

Okrem  detí a mládeže do 16 rokov (18,97%), obyvatelia so základným vzdelaním prezentujú 13,70%, s učňovským bez maturity 17,80% absolventi SOŠ bez maturity (ukončenie výučným listom) tvoria 0,8% a s úplným stredným vzdelaním s maturitou 31,4% z celkového počtu  obyvateľov. Podiel obyvateľov s ukončeným vysokoškolským vzdelaním v meste  je na úrovni 20,9%. 

Národnostná štruktúra 
K  slovenskej  národnosti sa na základe sčítania obyvateľov z r. 2001  hlási   96,9% osôb, ostatnými  najpočetnejšími   národnosťami sú česká (1,61%)  a rómska ( 0,23 %), ktoré však vykazujú minimálne percentuálne zastúpenie  obyvateľov.

Tabuľka č.5   Národnostná štruktúra 
Národnosť	Muži	Ženy	Spolu	%	
 Slovenská	39 625	43 125	82 750	96,90	
 Maďarská	43	63	106	0,12	
 Rómska	109	89	198	0,23	
 Rusínska	19	19	38	0,04	
 Ukrajinská	7	27	34	0,04	
 Česká	670	709	1 379	1,61	
 Nemecká	25	32	57	0,07	
 Poľská	20	20	40	0,05	
 Chorvátska	4	0	4	0,00	
 Srbská	5	3	8	0,01	
 Ruská	11	21	32	0,04	
 Židovská	3	2	5	0,01	
 Ostatné, nezistené	427	322	749	0,88	
 Spolu	40 968	44 432	85 400	100,00	
Zdroj : SODB 2001

Podiel obyvateľov, hlásiacich sa k rómskej národnosti je však oproti skutočnosti odlišný , pričom podiel počtu Rómov má rastúcu tendenciu.    Úrad splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity   odhaduje v meste  koncentráciu  cca  1200  obyvateľov rómskej národnosti, na základe čoho bolo mesto  zaradené do zoznamu oprávnených žiadateľov podpory lokálnej stratégie komplexného prístupu.   
Prevažná väčšina z nich je sústredená v oblasti okolo Bratislavskej cesty. Rómska komunita  v meste je výrazne postihnutá chudobou a sociálnym vylúčením a tento negatívny stav sa neustále prehlbuje. Cieľom je postupne odstraňovať bariéry medzi majoritnou a minoritnou skupinou občanov, zlepšovať ich spolužitie a eliminovať negatívne javy v spôsobe života.

Tabuľka č.6   Skladba obyvateľov  v meste z pohľadu vierovyznania 

	Muži	Ženy	Spolu	
Rímskokatolícka cirkev	29 500	34 472	63 972	
Gréckokatolícka cirkev	     140	     127	     267	
Evanjelická cirkev augsburského vyznania	  1 414	  1 724	  3 138	
Reformovaná kresťanská cirkev	       17	       24	       41	
Evanjelická cirkev metodistická	       23	       36	       59	
Náboženská spoločnosť Jehovovi svedkovia	     101	     147	     248	
Ostatné	       79	       35  	     114	
Bez vyznania	  7 964  	  6 333	14 297	
Nezistené	  1 468	  1 244	  2 712	
Spolu	40 706	44 142	84 848	
Zdroj : SODB 2001

Vo všeobecnosti možno konštatovať, že obyvatelia Žiliny  uznávajú a hlásia sa k tradičným kresťanským hodnotám, pričom najvyššie zastúpenie prináleží rímskokatolíckej cirkvi (74,91 % ) a v poradí druhej, evanjelickej cirkvi a.v. (3,67 %),

•	Zamestnanosť

K 31.12.2008 na území mesta   bolo ÚPSVaR v Žiline vykazovaných 42 662 ekonomicky aktívnych osôb (EAO) t.j. 50,0%   z obyvateľov mesta, pričom rozhodujúci vplyv na vývoj EAO má veková štruktúra obyvateľstva.   

Graf č.1    Ekonomická štruktúra obyvateľstva 

 

Zdroj : SODB 2001

V súvislosti s údajmi z roku 2001 možno konštatovať, že z pohľadu oblastí zamestnania najvyššie zastúpenie bolo  evidované v priemyselnej výrobe (15 %) a v obchode (13 %). Ďalšími najpreferovanejšími odvetviami bolo  školstvo a   stavebníctvo , kde však treba vnímať i stupeň  inklinácie a predurčenosť pohlaví. 

Tabuľka č.7   Prehľad počtu VPM v evidencii  podľa KZAM v regióne
KZAM	Názov profesie	   Pčet nahlás. VPM v
 r.2006   r.2007   r.2008	
12	Manažéri – špecialisti	61	40	33	
2	Špecialista pre výrobné prevádzky, lektor anglického jazyka,
odborný referent - asistent senátu a iní, ktorí plnia riadiace úlohy	84	10	41	
31	Majster stavebnej výroby, elektrotechnik, elektrorozpočtár,
agent starostlivosti o zákazníka	297	68	89	
32 - 33	Zdravotní zamestnanci, zdravotné sestry, učiteľka v materskej škole	34	20	16	
34	Obchodný zástupca, špecialista logistiky, účtovníci, makléri, asistenti. zamestnanci v oblasti účtovníctva	253	89	118	
41 -42	Nižší administratívni zamestnanci – úradníci: referenti v administratíve, asistenti, skladníci, telefónny operátori	281	137	130	
51	Kuchári, čašníci, servírky, zamestnanci SBS, pracovníci strážnej služby, opatrovateľka - sanitárka, kaderníci, kozmetička	335	207	253	
52	Predavači, pokladníci, asistenti predaja, zástupca vedúcej predajne	374	244	214	
6	Pilčík	0	0	2	
71	Murár, stavební tesári, železiari, asfaltér, stavební elektrikári, lakovač automobilov, inštalatér, vodár – kúrenár, stavebný elektrikár, inštalatéri vodovodov	592	337	409	
72	Zvárači, zámočníci, sústružníci, údržbári, obrábači kovov,  automechanik, elektromechanik	550	155	310	
73-74	Rezbár,  mäsiar, cukrár, stolár,  dámski -pánski krajčíri, krajčírka – šička	299	344	300	
8	Obsluha strojov a zariadení: výrobný pracovník,  vodiči osobných, nákladných vozidiel, vodiči MHD, strojníci, vodiči vysokozdvižných vozíkov, zásobovači, obsluha strojov na úpravu vlákien	368	403	316	
9	Pomocní a nekvalifikovaní zamestnanci: upratovači, pomocní stavební robotníci, strážnici, vrátnici, pomocní robotníci, skladníci	623	836	253	
Zdroj : ÚPSVaR, Žilina  2008

Najžiadanejšie profesie boli zo skupiny KZAM 7 – kvalifikovaní  kovorobotníci  a strojní robotníci, ostatní kvalifikovaní spracovatelia a výrobcovia (automechanik, zámočník, nástrojári, krajčírka-šička, montážny pracovník, murár, strojný zámočník, železiar, stavebný technici).

Štruktúru VPM z pohľadu stupňa vzdelania ovplyvňuje prevažujúca výrobná činnosť jednotlivých firiem a zamestnávateľov. Na úrovni okresu ÚPSVaR evidoval najviac ponúk so stupňom vzdelania 2 –vyučený a so stupňom vzdelania 1-základné, 4-vyučený s maturitou a 6–úplné stredné odborné s maturitou.

Hlavným sezónnym odvetvím trhu práce v  regióne je odvetvie stavebníctva. Ďalšie silné odvetvia na uplatnenie UoZ sú priemyselná výroba (automobilový a strojársky priemysel), obchod a služby, hotely a reštaurácie. 

•	Nezamestnanosť

Pracovisko ÚPSVaR v Žiline  na rozdiel od celoročných priemerných údajov, zaznamenal v medziročnom porovnaní nárast celkového počtu UoZ. 
Vývoj disponibilnej miery nezamestnanosti (DMN) každoročne opisuje porovnateľnú krivku. Smerom k letným mesiacom je evidovaný pokles najmä z dôvodu nabiehajúcich sezónnych prác a brigád a ku koncu roku nárast z dôvodu ukončenia sezónnych prác doma aj v zahraničí, v prevažnej miere v stavebníctve, službách a obchode. V medziročnom porovnaní zaznamenala DMN na pracoviskách regiónu k 12/2008 nárast v porovnaní s priemernou ročnou hodnotou.
Najčastejšou príčinami  nezamestnanosti v okrese a faktormi, ktoré  ovplyvňujú  stav zamestnanosti v okrese a v meste sú nevhodná  štruktúra uchádzačov o zamestnanie a nedostatok voľných pracovných miest, ktoré pôsobia na  neustále sa prejavujúcom  nesúlade medzi ponukovou a dopytovou stránkou trhu práce.   
Prítok UoZ do evidencie bol  v r. 2008 najvyšší v mesiacoch september (evidovali sa prevažne absolventi stredných škôl), január (prítok UoZ z dôvodu ukončenia prac. pomeru na dobu určitú), jún (evidovali sa absolventi vysokých škôl). Zvýšený prítok v posledných mesiacoch bol v dôsledku reakcie zamestnávateľov na hospodársku krízu (ukončovanie pracovných zmlúv na dobu určitú a v skúšobnej dobe), ukončenie sezónnych prác, realizácia prvých hromadných prepúšťaní.

Koniec roka spôsobil obrat vo vývoji nezamestnanosti, ktorej krivka začala stúpať. 

K 31.7. 2009  evidoval ÚPSVaR v  meste Žilina   2613 UoZ  (uchádzač o zamestnanie) z celkového počtu aktívne činného obyvateľstva (42622 osôb), čo reprezentuje 6,13 % výšku nezamestnanosti v meste. 

Zdroj : ÚPSVaR, Žilina

Tabuľka č.8   Skladba UoZ  v okrese  podľa dĺžky evidencie
	do 3 mesiacov (vrátane)	4 - 6 mesiacov	7 - 9 mesiacov	10 - 12 mesiacov	13 - 18 mesiacov	19 - 24 mesiacov	25 - 30 mesiacov	31 - 36 mesiacov	37 - 42 mesiacov	43 - 48 mesiacov	nad 48  mesiacov	
Počet UoZ	983	473	247	145	166	93	65	59	55	47	454	
%	35,3	17,0	8,9	5,2	6,0	3,3	2,3	2,1	2,0	1,7	16,3	
spolu											2787	
Zdroj : ÚPSVaR, Žilina

Štruktúru UoZ podľa dĺžky evidencie môžeme rozdeliť do dvoch základných skupín a to do 12 mesiacov, ktorej priemerný ročný počet UoZ tvoril 66,3 % podiel z celkového priemerného ročného počtu UoZ v okrese. V tejto skupine najväčší podiel tvorili UoZ s dĺžkou evidencie. do 3 mesiacov . Druhú skupinu tvoria UoZ dĺžkou evidencie nad 12 mesiacov  (dlhodobo evidovaní) s podielom 32,52 %. V tejto skupine najväčší podiel  tvorili UoZ s dĺžkou evidencie nad 48 mesiacov.  

Graf č. 1   Štruktúra UoZ  podľa dĺžky evidencie 

Zdroj : ÚPSVaR, Žilina                                                                                                                                                               

Z pohľadu vekovej štruktúry  je v evidencii príslušného úradu práce najviac UoZ vo veku od 25 do 49 rokov, t.j. v produktívnom veku, ktorí tvoria najpočetnejšiu skupinu medzi UoZ. Ich podiel na  celkovom  počte   UoZ   predstavuje  cca  53 %.  Z  celkového   počtu   UoZ   je to  1498 osôb. 

Tabuľka č.9    Evidencia  UoZ v meste  z pohľadu veku   
	pohlavie	Uchádzači o zamestnanie:	spolu	
Celkový počet UoZ		Stav k 31.8.2009	2832	
vek 15 až 24 r.	muži	348	619	
	ženy	271		
vek 25 až 34 r.	muži	312	693	
	ženy	381		
vek 35 až 49 r.	muži	344	805	
	ženy	461		
vek 50 r. až 55 r.	muži	210	433	
	ženy	223		
vek 55 r. a viac	muži	171	282	
	ženy	111		

Zdroj : ÚPSVaR, Žilina, MsÚ Žilina

Graf č. 2    Štruktúra  UoZ podľa veku

Zdroj : ÚPSVaR, Žilina

      
  Tabuľka č. 10   Skladba UoZ v meste podľa  dosiahnutého veku v r.2008
	15 r.	16 r	17 r.	18 r.	19 r.	20– 24 r.	25- 29 r.	30 – 34 r.	35 – 39 r.	40 – 44 r.	45 – 49 r.	50 – 54 r.	55 – 59 r.	60 r.	
počet	0	0	7	12	28	572	403	290	234	261	310	433	253	29	
poradie						I.	III.	IV.				II.			
Zdroj : ÚPSVaR, Žilina

Štruktúra UoZ podľa veku odráža vekové kategórie podľa mobility umiestňovania na trhu práce. Najpočetnejšiu vekovú skupinu tvoria UoZ vo veku od 20-24 rokov (ide o UoZ prevažne absolventov, ktorí sú postupne v priebehu roka umiestňovaní na TP podľa dopytu)  a veková skupina od 50-54 rokov, ide o UoZ o pomerne ťažko umiestniteľných na TP. Početne výraznú  skupinu tvorili UoZ vo veku od 25-29 rokov. 

Štruktúra UoZ podľa dosiahnutého stupňa vzdelania odráža celkovú vzdelanostnú úroveň obyvateľstva.

Tabuľka č.11   Skladba UoZ v meste  podľa  dosiahnutého vzdelania
	Bez vzdelania	základné	vyučenie	SOU bez maturity	SOU – US s maturitou	gymnázium	SOS s maturitou	Vyššie vzdelanie	VŠ	Vedecká výchova	spolu	
Počet	4	254	819	19	415	122	580	76	537	6	2 832	
Poradie			I.		IV.		II.		III.			
Zdroj : ÚPSVaR, Žilina

Graf č. 3   Štruktúra UoZ podľa stupňa dosiahnutého vzdelania

Zdroj : ÚPSVaR, Žilina   

V  podmienkach mesta je najpočetnejšie zastúpená nízkokvalifikovaná sila -  vyučení s podielom 29,6 %. Prekvapivo,   UoZ s úplným stredným  odborným  vzdelaním s maturitou s podielom 20,5 % sú v poradí druhou skupinou a  treťou najpočetnejšou skupinou UoZ s VŠ s podielom 19,0 % . Štvrté miesto patrí absolventom SOU s maturitou (14,7%). 
Ako problémová sa javí skupina UoZ so základným vzdelaním a bez vzdelania ( 10 %), kde najpočetnejšie zastúpenie reprezentuje  rómska časť populácie. Ide o skupinu bez pracovného zaradenia, pomocných  a nekvalifikovaných pracovníkov. Je to veľmi riskantná  skupina, ktorú je veľmi náročné  umiestniť na trhu práce. 
V rómskej populácii má len približne 85 % osôb ukončené alebo neukončené základné vzdelanie a z toho dôvodu nízke šance získať zamestnanie.
V tomto smere by bolo potrebné orientovať UoZ na rekvalifikovanie a doplnenie svojho vzdelania podľa aktuálnych potrieb trhu práce v regióne a to hlavne strednej vekovej skupiny.
Väčšina nezamestnaných osôb sú Rómovia zo sociálne znevýhodnených skupín obyvateľstva a je to väčšinou skupina osôb evidovaná  v kategórii dlhodobo evidovaných UoZ..
Ide o ľudí, ktorí stratili prácu a vplyvom dlhodobej  nezamestnanosti i pracovné návyky a zručnosti, ako aj schopnosť samostatne  riešiť svoje uplatnenie na trhu práce. 

Tabuľka č.12    Skladba UoZ v meste podľa  stavu a partnerského spolužitia
	slobodný	Vydatá/ ženatý	rozvedený	vdovec	Druh / družka 	nezistené	spolu	
spolu	1 325	1 172	286	39	0	10	2 832	

Zdroj : ÚPSVaR, Žilina

Z celkového počtu UoZ  tvoria v meste   41,41 %  vydaté/ ženaté osoby  a 46,82  % slobodné osoby.

V evidencii uchádzačov rómskej národnosti mnohokrát figurujú obaja ekonomicky aktívni  manželia, resp. partneri, čo spôsobuje ich úplnú závislosť a odkázanosť na sociálnu pomoc štátu. 

Prognózy a odhady 
Tendencie zamestnanosti v krátkodobej perspektíve roku 2009 v regióne

Priemysel regiónu je diverzifikovaný so zastúpením rôznych odvetvových agregácií. V uplynulých troch rokoch sa vybudovalo v regióne niekoľko podnikov, ktoré zamestnali značný počet zamestnancov. Zaradili sa do perspektívne a najdynamickejšie sa rozvíjajúceho odvetvia automobilového priemyslu s previazanosťou na subdodávateľské firmy, ktoré vyrábajú rôzne komponenty. Ďalšími silnými odvetviami sú stavebníctvo, strojársky priemysel, kovospracujúci priemysel, odvetvia ľahkého priemyslu (textilný, odevný),  drevárska výroba, výroba potravín a nápojov, výroba, rozvod elektriny, plynu a vody. V roku 2008 zamestnanosť stúpala. Ku koncu roka, dôsledkom ekonomickej krízy vo svete začali podniky vo väčšom počte ukončovať so zamestnancami pracovné zmluvy v skúšobnej dobe a na dobu určitú a nahlasovali hromadné prepúšťania.

Na základe monitoringu vývoja zamestnanosti u zamestnávateľov v regióne ÚPSVaR v Žiline  proporcionálnym výberom oslovil 121 zamestnávateľských subjektov, z ktorých odpovedalo 86 zamestnávateľov. Z vyhodnotenia monitoringu jednoznačne vyplýva pokles rastu zamestnanosti v roku 2009. Takmer 60 oslovených zamestnávateľských subjektov už znižovalo alebo plánuje znížiť počty zamestnancov a to najmä v dôsledku hospodárskej krízy z toho vyplývajúcich problémov s odbytom výrobkov, pokles objemu objednávok, znižovanie výroby v priemere až o 40%, čo bude mať vplyv na pokles zamestnanosti. V tejto situácii zamestnávatelia prijímajú krátkodobé opatrenia, ktoré sú zamerané na okamžité zníženie nákladov, predlžuje sa doba prefinancovania výroby, zamestnancom sa vypláca 60% z priemernej mzdy, skracuje sa pracovný týždeň, prechádza sa z trojzmennej prevádzky na dvojzmennú. Prevažná väčšina firiem predpokladá v r. 2009 a najbližšom období nepriaznivé hospodárske výsledky a stratu.

•	Sociálnoprávna ochrana detí a sociálna kuratela

V roku 2008 bol zaznamenaný v územnom obvode ÚPSVaR Žilina nárast počtu rodín a detí, ktorým bola poskytnutá sociálnoprávna ochrana (SPO) a sociálna kuratela (SK), čo dokumentuje aj nasledujúca tabuľka.

Tabuľka č.13      Počet evidovaných rodín a detí v r. 2008
Okres	Počet rodín	Počet detí	Nárast oproti r. 2008	
			rodín	detí	
Bytča	1 461	1 986	331	458	
Kysucké N. Mesto	1 763	2 117	44	- 30	
Okres  Žilina	11 944 	14 310	1 474	694	
Kraj 	15 168	18 413	1 174	1 692	

Zdroj : ÚPSVaR, Žilina

•	Pomoc v hmotnej núdzi
 
ÚPSVaR, oddelenie pomoci v hmotnej núdzi okrem dávky a príspevkov v hmotnej núdzi poskytoval  dotácie na stravu, školské potreby a motivačný príspevok pre deti v hmotnej núdzi v predškolských zariadeniach a školách a náhradné výživné.
Keďže sa jedná o stav, keď príjem občana a fyzických osôb, ktoré sa s občanom spoločne posudzujú, nedosahuje životné minimum a tento príjem si nemôžu zabezpečiť alebo zvýšiť vlastným pričinením, uvedené formy pomoci bývajú poskytované v prevahe  príslušníkom MRK.    

Tabuľka č. 14      Porovnanie priemerného počtu poberateľov DHN a PkD a čerpania príspevkov 
Okres	Počet poberateľov DHN a PkD a čerpanie finančných 
prostriedkov	
	Rok 2007	v tis Sk	Rok 2008	v tis Sk	
Bytča	979	2 143	829	1 949	
Kysucké N. Mesto	1 023	2 463	883	2 322	
Žilina	3 454	7 532	2 841	6 552	
Región	5 456	12 138	4 553	10 823	

Zdroj : ÚPSVaR, Žilina

V r. 2008 bol priemerný ročný počet poberateľov DHN a PkD v regióne 4 553, z toho 65,44 % z nich pochádza z okresu Žilina. V porovnaní s minulým rokom priemerný ročný počet poklesol o 613 poberateľov . 

Oddelenie pomoci v hmotnej núdzi mesačne sleduje nielen u žiadateľov ale i u všetkých spoločne  posudzovaných osôb nárok na dávku a príspevky:
- príspevok na zdravotnú starostlivosť 
- príspevok na bývanie
- aktivačný príspevok
- ochranný príspevok.

Počet poberateľov pomoci v hmotnej núdzi v roku 2008 oproti roku 2007 poklesol.  K 31.12.2008 bolo 4520 poberateľov pomoci v hmotnej núdzi, z toho 1571 evidovaných UoZ.

Tabuľka č. 15      Štruktúra poberateľov DHN v r. 2008

Okres
	Počet poberateľov DHN	
	Jednotlivec 	Jednotlivec s dieťaťom najviac so 4 deťmi 	Jednotlivec s viac ako  4 deťmi	Dvojice bez detí	Dvojice s dieťaťom najviac so 4 deťmi	Dvojice s viac ako  4 deťmi	
							
Kysucké N.
Mesto	628	136	2	65	58	11	
Bytča	619	72	2	44	96	3	
Žilina	2334	231	6	128	74	11	
Región	3581	439	10	237	228	25	

Zdroj : ÚPSVaR, Žilina

•	Ekonomický rozvoj    

Ekonomiku mesta Žilina charakterizujú najmä odvetvia priemyslu, stavebníctva, energetiky a služieb. Dominuje tu predovšetkým strojárenský, elektrotechnický, textilný, potravinársky priemysel, ďalej priemysel chemický a papierenský, priemysel stavebných hmôt a dreva.
V poslednom období sa prudko rozvíja aj turistický ruch – kúpele, hotelierstvo, lyžovanie, vzdelávanie, odvetvie informačných technológií, logistické a špedičné parky. 
Významným  investorom v regióne je KIA MOTORS SLOVAKIA, s. r. o.

Prehľad perspektívnych podnikov (stredných a veľkých) so stabilným postavením na pracovnom trhu (ziskových ekonomických subjektov z registra organizácií ŠÚ SR) v Žilinskom regióne podľa kategórie pracovníkov (od 50 do nad 1000 zamestnancov) a objemu produkcie (nad 40 mil.Sk).

Tabuľka č. 16    Zoznam perspektívnych podnikov v meste  
Názov	OKEČ	Obec sídla
organizácie	Druh
vlast.	Počet 
zam.	Objem
produk. 
/v tisEUR/	Progn.
na r.
2009	
KIA Motors Slovakia,
s.r.o.	34100	Žilina	zahraničné	2831	5000000	_
	
VÁHOSTAV-SK,a.s. 
Prevádzka PREFA	45210	Žilina	súkromné tuzemské	1686
(118)	150000-
299999	nárast
50 zam.	
Stredoslov. energetika
a.s.	40130	Žilina	medzinár.
s verej.sekt.	1287	5000000	_
	
Nemocnica s poliklin.	85110	Žilina	štátne	1368	15000-
29999	pokles	
Mobis Slovakia, s.r.o.	34300	Žilina	zahraničné	1003	300000-
499999	pokles
50 zam.	
SAD Žilina,a.s.	60219	Žilina	štátne	587	6000-
14999	_
	
Zberné suroviny, a.s.	51570	Žilina	zahraničné	474	15000-
29999	pokles
40zam.	
COOP Jednota Žilina,
s.d.	52110	Žilina	družstevné	865	30000-149999	_
	
Severosl. vodárne 
a kanalizácie,a.s.	41002	Žilina	súkromné tuzemské	396	15000-
29999	nárast
5 zam.	
SKYBAU,spol. s r.o.	45210	Žilina	súkromné tuzemské	447	30000-
149999	pokles
	
FERONA Slovakia,a.s.	51520	Žilina	súkromné tuzemské	291	15000-
29999	HP
22 zam.	
DPM Žilina,s.r.o.	60211	Žilina	vlastníctvo
územ.samos 	273	5000-5999	pokles
	
Elektrovod Žilina,a.s.	28110	Žilina	štátne	342	15000-
29999	pokles
6 zam.	
Dexia banka Slovensko,
a.s.	64190	Žilina	medzinárod. súkromné 	856	nezistené
	pokles
35zam.	
EEM,a.s.	45219	Žilina	súkromné tuzemské	293	15000-
29999	nárast
9 zam.	
PEZA, a.s.	15810	Žilina	súkromné tuzemské	300	6000-14999	_
	
SUNGWOO HITECH
 Slovakia,s.r.o	28110	Žilina	súkromné
tuzemské	421	6000-
14999	pokles
40 zam.	
DONG HEE
 Slovakia,s.r.o	34300	Žilina	zahraničné	375	6000-14999	pokles
35 zam.	
Metsä Tissue,a.s.	21220	Žilina	zahraničné	453	30000-
149999	pokles
9zam.	
Detektívna informačná
služba, s.r.o.	7460	Žilina	súkromné tuzemské	530	5000-5999	_
	
BYTTERM,a.s.	40300	Žilina	súkromné tuzemské	242	15000-
29999	nárast
5 zam.	
Automobile Logistics
Slovakia, s.r.o.	63100	Žilina	zahraničné	163	5000-5999	pokles
20zam.	
FINES,a.s.	36140	Žilina	súkromné tuzemské	234	6000-14999	pokles
10 zam.	
Žilinská teplárenská,a.s.	40300	Žilina	štátne	194	15000-
29999	_
	
Cestné stavby Žilina,
spol. s r. o.	45230	Žilina	súkromné tuzemské	174	6000-
14999	nárast
15 zam.	
Slovexperta, s. r.o.	66210	Žilina	súkromné
tuzemské	182	5000-5999	pokles
30 zam.	
COLSPEDIA, spol s r.o.	63400	Žilina	súkromné tuzemské	157	6000-14999	_
	
EMTEST, a.s.	31620	Žilina	súkromné
tuzemské	166	4000-4999	pokles
15 zam.	
Slovpanel,a.s.	45211	Žilina	súkromné
tuzemské	150	6000-14999	_	
Stavomontáže,a.s.	45450	Žilina	súkromné tuzemské	138	6000-14999	_
	
LIBEX,s.r.o.	51390	Žilina	zahraničné	137	30000-
149999	nárast
7 zam.	
MODEX,a.s.	18220	Žilina	súkromné tuzemské	160	4000-4999	nárast
10 zam.	
BCI,a.s.	41202	Žilina	súkromné
tuzemské	194	15000-29999	pokles
10 zam.	
VITAL,a.s.	36120	Žilina	súkromné
tuzemské	134	6000-14999	pokles
15 zam.	
Ryba Žilina,spol s r.o.	15200	Žilina	súkromné
tuzemské	172	6000-14999	pokles	
Slovenská Logistická,s.r.o.	60240	Žilina	súkromné
tuzemské	128	nezistené	_
	
Zdroj : ÚPSVaR, Žilina

                                              
•	Poľnohospodárstvo   a priemysel    

Kataster mesta Žilina  sa rozprestiera na rozlohe 8 003 ha. Ich územné charakteristiky a špecifiká sú uvedené v nasledovných tabuľkách.

Tabuľka č.17   Územné charakteristiky 

Názov územia	Celková výmera územia v ha 	

Spolu	v tom	
		
poľnohosodárska
pôda	
nepoľnohospodárska
pôda	v tom	
				lesný pozemok	vodná plocha	zast. plocha a nádvorie	ostatná plocha	
Kraj ZA spolu	680 839	246 268	434 571	378 482	12 795	24 999	18 295	
Okres ŽIlina	81 509	30 049	51 460	43 028	1 289	4 580	2 562	
Mesto Žilina	8 003	3 372	4 631	2 073	371	1 627	560	
Zdroj : Regiostat, MsÚ ŽIlina

Kataster obcí má v registri  "C"  katastrálneho operátu EN registrované parcely o výmere –Žilina  3 372 ha . 

Podľa pozemkových kultúr je kataster obcí rozdelený nasledovne:

Tabuľka č.18    Skladba poľnohospodárskej pôdy  v meste
Výmera 
(v ha)	Zastavané plochy a nádvoria	Orná 
pôda	Ovocný sad	Záhrady	Trvalé trávne porast y	vinice	Ostatné plochy	
Žilina	1 627,46	1 572,96	29,59	363,54	14 06,20	0	560,00	
Zdroj : Regiostat, MsÚ Žilina
   
Agropogénny tlak na využívanie pôdy na iné účely ako na plnenie jej primárnych      produkčných a environmentálnych funkcií spôsobuje jej pozvoľný úbytok 

                              
•	Občianska vybavenosť     
                                                                                                     
•	Školstvo, vzdelávanie a mimoškolská činnosť      
Predškolská výchova
Na území mesta je zriadených 21 materských škôl a 5 materských škôl pri základných školách. Celkový počet detí, ktoré navštevujú predškolské zariadenia je 2015.  Analýza demografického vývoja na území mesta ukazuje, že počet detí bude v materských školách od roku 2008 stúpať ročne približne o sto detí.

Školské vzdelávanie a príprava 
V sieti základných škôl je zaradených 18 škôl, z toho 5 základných škôl  s materskou školou, ktoré navštevuje 6582 žiakov. Počet žiakov má v súčasnosti klesajúcu tendenciu, avšak na základe počtu živo narodených detí sa predpokladá, že v nasledujúcom roku budú počty žiakov základných škôl stúpať.

   Tabuľka č.19    Prehľad vzdelávacích    inštitúcií  v meste
	MŠ	Počet detí navštevujúcich MŠ	ZŠ	Počet detí navštevujúcich ZŠ	SOŠ	Počet detí navštevujúcich SOŠ	
		celkovo	rómske deti		celkovo	rómske deti		celkovo	rómske deti	
spolu	26	2 015	      1	18	6 255	63	23	7 472	    0	
 Zdroj : MsÚ Žilina

Spádovou školou pre deti z rodín žijúcich na Bratislavskej ulici je Základná škola na Hollého ulici. Túto školu navštevuje 169 detí, z toho podľa odhadov pedagogického zboru  približne 66 žiakov je rómskej národnosti. Škola má dlhodobé    skúsenosti  s výchovou, vzdelávaním  i  mimoškolskými aktivitami  rómskych detí a mládeže. Škola vykonáva asi 80% mimoškolských aktivít  sama, 20% vykonávajú v priestoroch školy iné organizácie. 
Vzhľadom na vysoký počet detí z MRK sa škola každoročne uchádza o pridelenie podpory na výkon asistenta učiteľa, avšak pridelené dotácie nezodpovedajú  reálnym potrebám na  predškolský i školský výchovný a  vzdelávací proces a nedovoľujú zabezpečiť  požadovaný počet asistentov. 

Mimoškolská činnosť
Na území mesta je zriadené Centrum voľného času Spektrum s ponukou 126 voľnočasových aktivít pre 1900 detí a Centrum voľného času Žirafa s ponukou 347 pre 4400 detí.  

                     
•	Kultúrne služby    
          
 Na území mesta Žilina sa nachádzajú kultúrne organizácie viacerých zriaďovateľov (Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky, Žilinský samosprávny kraj, Mesto Žilina, Matica slovenská, občianske združenia, nadácie, súkromné inštitúcie). 
V kultúrnej oblasti v Žiline pôsobí množstvo organizácií a inštitúcií. V Žiline sú kultúrne telesá, ktoré dosiahli mnohé významné úspechy na domácich a  zahraničných súťažiach                     či prehliadkach. 
Podmienky pre kultúrne vyžitie obyvateľov mesta sa realizujú v rámci  individuálnych aktivít a podujatí podľa harmonogramu kultúrnych podujatí, odsúhlasenom zastupiteľstvom.  V súlade s ním  Mesto Žilina usporadúva každý rok Staromestské slávnosti, ktoré sa stali najväčšou prehliadkou kultúry v meste. Prezentujú sa tu  súbory i hostia zo Slovenska a zo zahraničia, organizujú sa rôzne výstavy a súťaže. Ďalšími väčšími akciami, ktoré mesto usporadúva sú: Carneval Slovakia Žilina, ktorý sa  koná pri príležitosti fašiangov,  Kultúrne leto, Žilinské dni zdravia, Mikuláš v meste a Čas vianočný.

•	Sociálne  a  zdravotnícke služby  

Sociálnu infraštruktúru v meste Žilina môžeme charakterizovať predovšetkým orientáciou na tradičné typy služieb. 
Mesto Žilina prevádzkuje 3 detské jasle s kapacitou 130 miest. Uvedené zariadenia zabezpečujú starostlivosť nielen pre zdravé deti, ale integrujú sa tu aj deti so zdravotnými poruchami .
Mesto zabezpečuje v zmysle zákona o sociálnej pomoci spoločné stravovanie pre občanov, ktorí sú poberateľmi starobného dôchodku, alebo sú pre svoj nepriaznivý zdravotný stav odkázaní na spoločné stravovanie. 
Denný stacionár pre seniorov a zdravotne a telesne postihnuté osoby na sídlisku Vlčince zabezpečuje prípravu, výdaj a rozvoz stravy. Súčasťou objektu sú aj klubové priestory s vyšším štandardom, kde môžu občania mesta aktívne tráviť voľný čas.
Mesto Žilina zabezpečuje cestou opatrovateľskej služby pomoc občanom, ktorí                           si pre svoj nepriaznivý zdravotný stav nedokážu samostatne poradiť s vykonávaním nevyhnutných životných úkonov, s prácami v domácnosti či v kontakte so sociálnym prostredím.
V správe mesta je i zariadenie pre dočasné bývanie, ktorého kapacita  je 10 jednoizbových bytov a 2 garsónky, slúžiacich  pre  občanov, ktorí sa z rôznych dôvodov ocitli v núdzi. Pre poskytovanie kvalitných, efektívnych a perspektívnych služieb je potrebné zvýšiť štandard sociálnych objektov a ich kapacitné možnosti.
Rôzne formy pomoci  pre spoločensky neprispôsobivých občanov zabezpečuje mesto i v spolupráci s orgánmi štátnej správy, cirkvami a neziskovými organizáciami.

V meste sídli štátne zdravotnícke zariadenie Fakultná Nemocnica s poliklinikou, ktoré poskytuje komplexnú zdravotnú starostlivosť v rámci primárnej, sekundárnej a jednodňovej ambulantnej starostlivosti pre občanov mesta a okolia. Má kapacitu 801 lôžok a k 31.3.2008 tam pracovalo 1450 zamestnancov. Okrem nemocnice poskytujú zdravotnú starostlivosť aj 3 neštátne polikliniky a viacero privátnych ambulancií, ktoré pokrývajú takmer všetky lekárske odbory. Zdravotnú starostlivosť zabezpečuje i viacero agentúr starostlivosti. Dostatočne vybudovaná je aj sieť lekární. V meste sídli letecká a klasická záchranná zdravotná služba.

•	Inžinierska a technická infraštruktúra  
                                                             
•	Dopravná infraštruktúra   

Mesto Žilina má významné postavenie ako dopravný uzol Slovenska. Oddávna bolo križovatkou obchodných ciest. Križovali sa tu cesty prichádzajúce zo všetkých smerov do doliny Váhu, Kysuce a Rajčianky.
Nadregionálne dopravné vzťahy v súčasnosti zabezpečujú  najmä  tri cesty medzinárodného významu E 50 (Atlantik-Paríž-Praha-Ukrajina) a E 75 (Balt-Beograd-Atény) a E 442. Diaľnice D1 (z Bratislavy do Košíc) a D 3    sú v súčasnosti vo výstavbe   a súčasťou tohto dopravného komplexu je i výstavba diaľničného privádzača do Strážova a na žilinskú estakádu.            
Mesto je významné i z pohľadu železničnej dopravenej vybavenosti, a jej niektoré trate plnia funkciu medzinárodných magistrál. Najviac rýchlikov premáva na trati z Bratislavy do Košíc. Priame vlakové spojenia sú do Prahy, Varšavy, Katovíc, Moskvy a do Budapešti.
V roku 1975 bolo uvedené  do prevádzky  letisko pri Dolnom Hričove, ktoré má dnes medzinárodný charakter, letecké spoje premávajú na letisko Praha-Ruzyně. Pristávať tu môžu lietadlá s kapacitou do 60 cestujúcich a pre pristávanie väčších lietadiel je plánované rozšírenie pristávacej dráhy.
Mestská hromadná doprava bola zavedená v roku 1949. Doprava sa postupne rozširovala a v súčasnosti sú autobusmi sprístupnené všetky časti mesta, vrátane okrajových. Pravidelná premávka trolejbusovej dopravy začala v roku 1994 na linke z centra mesta do časti Vlčince. Dnes trolejbusy zabezpečujú dopravu na všetkých najvýznamnejších trasách . Minulom roku prepravil   14,4 mil. cestujúcich. Dopravný podnik je 100 % obchodnou spoločnosťou mesta. 

•	Inžinierske siete       

Skupinový vodovod v meste Žilina bol budovaný  od roku 1908 s využitím miestných zdrojov ako aj vodných zdrojov v Turskej doline. Vodovod je v majetku a prevádzkovaní  Severoslovenských vodární a kanalizácií, a.s. .
Mesto Žilina je zásobované pitnou vodou z viacerých vodárenských zdrojov. Rozhodujúcim zdrojom je vodárenská nádrž  Nová Bystrica  s kapacitou 1 030 l/s.
Výstavba nových vodovodov sa predpokladá v tých lokalitách mesta, kde je to v súlade s požiadavkami ÚPD mesta a finančnými možnosťami SEVAK-u, a. s. Rekonštrukcie a opravy rozvodných vodovodných potrubí sa plánujú s ohľadom na percento zníženia strát vody, výmeny starých nevhodných potrubí a hlavne výmeny potrubných prípojok ako aj potreby zvýšenia kapacity potrubia pre zabezpečenie rozvoja a potrieb mesta.
Kanalizácia v meste bola budovaná od roku 1908. Odpadové vody boli do roku 1985 odvádzané na starú ČOV Žilina. V septembri 1985 sa spustila do prevádzky nová spoločná čistiareň odpadových vôd S-ČOV Žilina, ktorá je umiestnená na katastrálnom území obce Horný Hričov.  Ide o mechanicko – biologickú ČOV s kalovým a plynovým hospodárstvom, ktorá má kapacitu 1 617 l/s.  
Mesto Žilina má vybudovanú pomerne rozsiahlu plynovodnú sieť (primárnu VTL,                     aj sekundárnu STN a NTL plynovody s príslušnými zariadeniami OS,RS a DRS). Kapacita zariadení je postačujúca pre pokrytie súčasnej spotreby, ako aj pre predpokladaný budúci rozvoj mesta.

Tabuľka č.20   Skladba inžinierskych sietí   v meste 
	Verejný vodovod	Spotreba pitnej vody - spolu	Spotreba pitnej vody - pre domácnosti	Verejná kanalizácia	Počet  prípojok kanalizačnej siete	Počet hlavných telefónnych staníc spolu	Počet hlavných telefónnych staníc bytových

	
Žilina	6 985 	5 193 794	3 525 275	6 767 521 	4 379	22 277	14 912	
 Zdroj : Regiostat

•	Technická vybavenosť

Trend celkovej spotreby tepla z odberných miest  pripojených  na sústavu zásobovania teplom z teplárne je po období  znižovania v rokoch  1993 až 2000 v súčasnosti stabilizovaný.  
Pre smerovanie rozvoja teplárne  zosúladeného so Smerným územným plánom  sa vychádza z dvoch aspektov a to z rozvoja teplárne z pohľadu dlhodobého trendu spotreby tepla v meste Žilina a z aspektu využitia výroby elektrickej energie ako  stabilizačného prvku ekonomickej efektívnosti.

Tabuľka č.21    Prehľad technickej  vybavenosti  mesta
	              existencia	
Pošta  	áno (12)	
Káblová televízia                                                  	áno	
Verejný vodovod                                                  	áno	
Verejná kanalizácia                                             	áno	
Kanalizačná sieť pripojená na   ČOV                   	áno	
Rozvodná sieť plynu                                            	áno	
Stanica vlakov osobnej dopravy   	áno	
     Zdroj : Regiostat

                                
•	Ochrana a racionálne využívanie vôd
Územie mesta Žilina predstavuje v dôsledku jeho geomorfologickej skladby oblasť, ktorá je výrazne modelovaná miestnymi tokmi. V obdobiach zvýšenej zrážkovej činnosti dochádza k eróznym pochodom a povodňovým situáciám, ktoré majú lokálne katastrofický priebeh. Na miestnych potokoch sa v krátkom časovom období mnohonásobne zvyšuje prietok, dochádza k vybrežovaniu potokov, podmývaniu brehov, vzniku lokálnych zosuvov s následkom častého znižovania prietočnosti a zaplavovaniu aj osídlených častí - intravilánu mesta. 
V roku 1994 sa začalo s budovaním Vodného diela Žilina. Do prevádzky bolo uvedené v rokoch 1997-1998. Vodná nádrž má objem 18,15 mil. kubických metrov a slúži ako zdroj vody pre priemysel a poľnohospodárstvo, závlahy, využívanie vodnej energie, plavbu, rekreáciu, chov rýb a ochranu pred veľkými vodami.

•	Nakladenie s odpadmi 

Mesto Žilina v súlade s platnou legislatívou Slovenskej republiky zabezpečuje nakladanie s komunálnymi a drobnými odpadmi - zber a odvoz odpadov, triedenie odpadov pre zhodnotenie a zneškodnenie odpadov skládkovaním.

Tabuľka č.22   Nakladanie s komunálnym odpadom v meste
Vybrané ukazovatele za obce	Množstvo  komunálneho odpadu	Využívaný komunálny odpad	Zneškodňovaný komunálny odpad	
Mesto Žilina	26 031,55 ton	1 014,45 ton	25 017,10 ton	

Zdroj : Regiostat
  
V súčasnom systéme nakladania s komunálnym odpadom v mesto  využíva   len 3,89 %  z celkového množstva odpadu.     
     Doterajší vývoj nakladania s odpadmi nebol v dostatočnej miere zameraný                           na zvyšovanie podielu triedenia odpadov a na ich zhodnocovanie, a chýbal najmä komplexný systém, ktorý by pri ekonomickej náročnosti tohto procesu umožnil jeho plnohodnotnú realizáciu tak v kvantitatívnej ako aj kvalitatívnej oblasti.  Pre potreby komplexného nakladania s odpadmi bol vypracovaný projekt „Integrovaný systém odpadového hospodárstva mesta Žilina“ v roku 2005/2006. Jeho cieľom bolo získanie projektovej dokumentácie pre stavebné povolenie na rozšírenie jestvujúcej skládky odpadov Žilina - Považský Chlmec, separovaný zber (estetizácia stojísk odpadov, zberové dvory, triediaca linka) a spracovanie stavebných odpadov. Fyzická realizácia projektu v naplánovanom rozsahu nebola zatiaľ realizovaná.

                                                 
•	Bývanie a bytová politika  

   Tabuľka č.23    Domy, byty a ukazovatele bývania   v meste                              
	Rodinné domy	Bytové domy	Ostatné budovy	Bytový fond spolu	
Domy spolu
	6 071	22 339	119	28 529	

Zdroj : Regiostat

Problémy v tejto oblasti sú diskutované predovšetkým v súvislosti s obydliami na Bratislavskej ulici. Problém bývania je vnímaný ako jeden z najhlavnejších problémov, sprevádzajúcich život obyvateľov lokality a jeho riešenie je zainteresovanými vnímané ako zásadné pre riešenie ďalších, nadväzných oblastí ich života 
Byty, ktoré na Bratislavskej ulici obývajú Rómovia, spravuje bytový podnik Bytterm, a. s. Ide konkrétne o 12 domov, v ktorých sa nachádza 89 bytov. Celkovo v nich žije cca 500  občanov, z toho 365 Rómov.
Veľkú rolu pri mapovaní podmienok bývania zohráva aj zadlženosť týkajúca sa platby za nájom. Priemerná zadlženosť na jednu rodinu je okolo 1.660 EUR (cca 50.000,- Sk), celková výška dlhu na nájomnom a platbách spojených s bývaním (preddavok platby za vodné a stočné, elektrické osvetlenie spoločných priestorov a odvoz komunálneho odpadu) predstavuje asi 151.365 EUR (4.560.000,-SK) , na čom sa Rómovia podľa informácií z Bytterm - u, a. s. podieľajú sumou 115.514 EUR (3.480.000,-SK) . Dôvodmi vzniknutých dlhov sú predovšetkým zlá finančná situácia, nezamestnanosť, ale aj nezodpovednosť a nezáujem pravidelne platiť za bývanie. Podľa vyjadrenia zástupcov Byttermu tým, ktorí za bývanie platia (aj Rómom) vychádza Bytterm v ústrety tým, že im zvyšuje kvalitu bývania jednak privádzaním pitnej vody zo spoločných priestorov priamo do bytov, tiež inštaláciou sprchových kútov a WC a pod., čím sa snažia pôsobiť aj na ostatných nájomníkov a podnietiť ich záujem platiť za bývanie. 
Bytterm, a. s. Žilina informoval ešte o dvoch ďalších lokalitách, kde žijú Rómovia, ktorí majú taktiež problémy s platením nájomného: Sasinkova ulica - 3 rodiny a Predmestská ulica - 7 
rodín.  Kým obyvatelia na Sasinkovej dlhujú v priemere opäť asi 1.660 EUR (50.000,- Sk) medzi neplatičmi na Predmestskej ulici je priemerná zadlženosť okolo 2.822  EUR (85.000,- Sk). 
Stav bytov v rómskom osídlení na ulici Bratislavská kopíruje všeobecné charakteristiky osídlenia obývaného skupinou ľudí žijúcou v sociálnom vylúčení - vysoká miera chudoby spôsobujúca ďalšie konzekvencie: neschopnosť platiť nájomné a ďalšie poplatky súvisiace s užívaním bytu, neschopnosť vykonávať opravy, atď.; vysoká pasivita prameniaca z predpokladaného neúspechu - koncentrácia neúspešných „príbehov“ a praktické nepripustenie si, že by to mohlo byť inak; život s nálepkou obyvateľa geta a pod.
Absolútna väčšina bytov na Bratislavskej ulici je v správe bytového podniku Bytterm, ktorý je súkromnou spoločnosťou s minimálnym  podielom mesta. 
Mesto  v súčasnosti  skolaudovalo  na Bratislavskej ulici objekt s bytmi nižšieho štandardu, ktoré by mali slúžiť na zlepšenie podmienok bývania marginalizáciou ohrozených skupín obyvateľstva. Cieľom mesta  bolo postaviť cenovo prijateľnejšie byty, aby sa zamedzilo vzniku nových neplatičov . V projekte je však už v tejto fáze viditeľných niekoľko nedostatkov (spôsob vykurovania, ďalšia koncentrácia sociálne odkázaných obyvateľov a ich problémov,..) 
  Vhodné by bolo zúročiť  skúsenosti z niekoľkých podobných projektov realizovaných v iných obciach a mestách v rámci programu výstavby nájomných bytov nižšieho štandardu. 

     
•	Inštitucionálna sieť                                                                                              
                         
•	Matričný  úrad:     	      	           Žilina
•	Pracovisko daňového úradu:	           Žilina
•	Pracovisko Obvodného
•	oddelenia policajného zboru:		Žilina
•	Okresný súd:		                       Žilina
•	Okresné riaditeľstvo
Hasičského a záchranného zboru:	Žilina
•	Pracovisko obvodného úradu:	Žilina
•	Územná vojenská  správa:     	Žilina
•	Pracovisko  ÚPSVaR:		Žilina
•	Obvodný  úrad  ŽP:		            Žilina

•	Sociálna inklúzia MRK 

Príčiny a vznik problematiky sociálne exkludovaných skupín Rómov v meste Žilina siahajú ďaleko do minulosti. Akútnosť potrieb riešenia  však bola v minulosti často zaznávaná a navrhované formy a spôsoby riešenia  postrádali systematickosť. V predchádzajúcom období možno evidovať viacero iniciatív niektorých jednotlivcov, tieto však nenadobudli zásadnejšie rozmery a boli často robené bez strategickej prípravy. Iniciatívy sa zameriavali prevažne na kultúrne aktivity, pričom takmer bez povšimnutia sa prehlbovali problémy sociálneho charakteru. Tieto nadobúdali stále väčšie rozmery prevažne z dôvodu pasivity hlavných aktérov, avšak neraz  aj ako dôsledok ich konania (napr. existencia   vysokej koncentrácie marginalizovaných skupín   na Bratislavskej ulici).
ÚSVRK odhaduje, že v meste žije približne 1200 Rómov. Mnohí z nich žijú v rozptyle medzi majoritou v  rôznych častiach sídliskv meste. Títo sú považovaní za bezproblémových, prípadne v typoch problémov nevykazujúcich žiadnu odchýlku od majoritnej populácie. 

Problematické sú  tieto špecifické lokality: 
•	Bratislavská ulica 
•	Na Bôriku (ide o viacero ulíc). 

Bratislavská ulica
Ide o najpočetnejšiu koncentráciu Rómov v Žiline. Obyvatelia tejto lokality vykazujú typické znaky príslušníkov sociálne vylúčenej skupiny, špecificky rómskych mestských get známejších z prostredia Českej republiky. Životné podmienky v tejto lokalite možno charakterizovať ako nevyhovujúce a značne prehlbujúce už teraz výrazné odlúčenie od majoritnej spoločnosti, prenikajúce do vzorcov správania ľudí, žijúcich v tomto type osídlenia. 

Na Bôriku
Lokalita obývaná výrazne nižším počtom Rómov v porovnaní s Bratislavskou ulicou, nevykazujúca výraznejší vplyv chudoby, označovaná za problémovú predovšetkým z pohľadu miery kriminality a to kriminality označenej príslušníkmi polície ako sofistikovanejšej. 

2.2.             Audit podmienok sociálnej inklúzie  a  realizovaných opatrení

Vzhľadom na vtedajšie podmienky FSR pre budovanie  LPSI,  okres nezískal podporu v jeho etablovaní sa a  partnerstvo tu nebolo vytvorené.  
Mesto dosiaľ nevyužilo možnosť podpory terénnej sociálnej práce, prostredníctvom FSR, čo v súčasnosti znamená náročnejšiu komunikáciu  medzi samosprávou a komunitou.  
 
V záujme riešenia sociálneho začlenenia marginalizovaných rómskych skupín boli v predchádzajúcom období z iniciatívy mesta  zvolané  pracovné stretnutia za účasti hlavných aktérov sociálnej politiky v meste a následne bol Nadáciou Milana Šimečku zrealizovaný výskum, ktorého  poznatky boli uvedené v dokumente „Potenciál integrácie príslušníkov sociálne vylúčených skupín Rómov v meste Žilina“. Materiál mal slúžiť pre vypracovanie projektu v OP zameraných  na vzdelávanie a zamestnanosť 
V nadväznosti na realizované a uvažované zámery riešenia problémov MRK, mesto zvolilo riešenie formou komplexného prístupu, ktorý je systémovým nástrojom riešenia problematiky MRK,   prispievajúcim  k trvalej udržateľnosti navrhnutých zámerov.  

Veľmi aktívne pristupuje k riešeniu i ZŠ Hollého, ktorá pripravila niekoľko samostatných, dopytovo orientovaných projektov pre oblasť vzdelávania rómskych detí a mládeže. 

2.3.             SWOT analýza (podľa definovaných záujmových oblastí rozvoja ) 

Vzdelávanie, výchova a záujmová činnosť   
Silné stránky	Slabé stránky	

Predpoklady vzdelávania  MRK
•	ZŠ Hollého  - dlhoročné skúsenosti s výchovou a vzdelávaním MRK
•	Podpora a ochota spolupráce poslancov MsZ, RKS

Výchovno-vzdelávací proces
•	Existencia špecializovanej triedy na ZŠ Hollého
•	Skúsenosti s realizáciou 0 – tého ročníka

Personálne a inštitucionálne zabezpečenie
•	Skúsenosti a ochota  personálu  zapájať sa do tvorby a prípravy aktivít v prospech MRK
•	Spolupráca medzi ZŠ - Holého  a ŠpZŠ (spojenej) - Hurbanova ul.

Trávenie voľného času 
•	Aktívna dramatická činnosť rómskych detí 
•	Veľký rozsah  interných aktivít ZŠ 
•	Boxerský klub detí v ZŠHollého ul.

Celoživotné vzdelávanie MRK a prepojenie škola – prax
•	Prirodzená inklinácia k prezentácii kultúrnych tradícií Rómov

Technický stav budov

Predpoklady vzdelávania  MRK
•	Sociálna situácia v rodine je priamo úmerná rozsahu a veľkosti problémov so žiakom
•	Rodičia nedoceňujú význam vzdelávania  a vzdelania, sami sú absolventmi Šp ZŠ
•	Izolovanosť žiakov z MRK – zjav, správanie, hygiena, oblečenie, nesolventnosť
•	Zaostalosť , absencia komunikácie rodičov s deťmi, resp. je na nízkej úrovni
•	Rodina nedostatočne stimuluje dieťa v intelektovej, citovej a morálno-vôľovej oblasti
•	Nízka podnetnosť domáceho prostredia 
•	Nevyhovujúce rodinné prostredie je brzdou pre integráciu detí do spoločnosti a života
•	Nedocenenie významu predškolskej výchovy v MŠ, nezáujem rodičov
•	Absencia práce s rodičmi
•	Neschopnosť definovať svoje problémy a potreby

Výchovno-vzdelávací proces
•	Zanedbávanie školskej povinnej dochádzky
•	Prevaha detí, navštevujúcich Šp ZŠ
•	Agresivita medzi žiakmi
•	Problematické dokazovanie povinnej školskej dochádzky, lekári vystavujú PN aj dodatočne
•	Mnohé prípady dochádzky sa musia riešiť na úrovni PZ

Personálne a inštutucionálne zabezpečenie
•	Obmedzené právomoci školy pri riešení problémov žiakov (nedostatočná komunikácia ZŠ – rodič-lekár)
•	Nedostatočný počet AU 
•	Administratíva so žiakmi v hmotnej núdzi – stravovanie, nákup pomôcok, motivačné príspevky zaťažujúci prvok pre výkon pracovníkov školy

Trávenie voľného času 
•	Absencia voľnočasových aktivít mládeže, podliehanie nevhodným príkladom 
•	Živelné prežívanie voľných chvíľ
•	Limitujúca možnosť zapísania sa do aktivít CVČ, nevyužívanie možnosti  úpravy príspevku  v závislosti od sociálneho statusu rodiny 
•	Nedostatok prirodzených (interne  iniciovaných ) aktivít

Celoživotné vzdelávanie MRK a prepojenie škola – prax
•	Výskyt negramotnosti
•	Zhoršovanie situácie v posledných 3 rokoch, hlavne z radov detí (prisťahovaných Rómov)

Technický stav budov
•	nedostatok financií na opravu a údržbu budov,
•	vandalizmus v školských areáloch a ich okolí.

Príležitosti	Ohrozenia	
•	Legislatívne zmeny v povinnej školskej dochádzke – povinná predškolská príprava
•	Dôraz vo vzdelávaní venovaný deťom a ich matkám najmä v mimoškolskom čase
•	Rozvoj činnosti a zvýšenie iniciatívy v oblasti školstva, vzdelávania, kultúry, športu, praktických zručností detí i dospelých 
•	Aktivity pre scitlivenie vnímania rómskej problematiky, zmierňovanie vzájomnej netolerancie (propagácia pozitívnych príkladov Rómov)
•	Presadzovanie prvkov multikulturalizmu 
•	Špecificky zamerané aktivity RKS 
   (reg.kult.stredisko)
•	Rozvoj inovatívnych a alternatívnych foriem  vzdelávania pre všetky vekové kategórie, dôraz na celoživotné vzdelávanie
•	Tvorba vzdelávacích programov, obsahu a metód, foriem vzdelávania zodpovedajúcich potrebám cieľovej skupiny
•	Systém intenzívnej spolupráce – škola –rodič – dieťa
•	Systémové vzdelávanie pedagógov v oblasti prevencie a požiadaviek na osobitý prístup vo vzdelávaní MRK
•	Grantový sytém mesta
•	Programy neformálneho a informálneho vzdelávania pre deti
•	Vytvorenie monitoringu a info kanála ( rodič – ZŠ – lekár – sociálny pracovník)
•	Plná návštevnosť, absolvovanie predškolskej výchovy
	•	Pretrvávajúce predsudky majority voči rómskej komunite a opačne
•	Apatia a nezáujem MRK
•	Rezignácia a „vyhorenosť“ odborných kapacít pre prácu s MRK
•	Nedodržiavanie legislatívy a spoločenských pravidiel subjektov, sekundárne vlývajúcich na morálne a vôľové vlastnosti MRK 	

Zamestnanosť a sociálna inklúzia
Silné stránky	Slabé stránky	

Predpoklady rozvoja zamestnanosti 
•	Skúsenosti so zamestnávaním R
•	MsPZ  – vytváranie pracovných možností pre R so stredoškolským  vzdelaním
•	Schopnosť krátkodobého, sezónneho zamestnávania (muži stavebnícke profesie)

Sociálna inklúzia
•	početnosť skupiny v produktívnom veku 
•	Záujem o zlepšenie životnej úrovne detí
•	pozitívny vplyv práce 

Personálne a inštitucionálne zabezpečenie
•	Ochota spolupráce OR  PZ  (okresné riaditeľstva policajného  zboru)  
•	Aktívny záujem mesta o riešenie situácie marginalizovaných skupín obyvateľstva

Sociálna infraštruktúra

	
Predpoklady rozvoja zamestnanosti 
•	Vysoká miera nezamestnanosti cca 95 %
•	Nízka vzdelanosť a kvalifikovanosť pracovnej sily 
•	Nízka zainteresovanosť R pri riešení zamestnanosti
•	Preferencia vyplácania zárobku „na ruku“ 
•	Absencia výdrže a pracovnej disciplíny 
•	Nestabilita vytvorených pracovných miest
•	výrazný pokles pracovných príležitostí

Sociálna inklúzia
•	Absencia systémovej práce s MRK  
•	Nedostačná spolupráca rómskych OZ
•	Neschopnosť komunity formulovať svoje potreby
•	Slabá znalosť potrieb komunity
•	Absencia plánu poskytovania sociálnych služieb v prirodzenom prostredí
•	Absencia relevantných prieskumov
•	Nízke právne povedomie, potreba právneho poradenstva
•	Úžera, kriminalita
•	Jednostranné zameranie rómskych OZ (prevaha zamerania na kultúrne aktivity)
•	Výtržníctvo, krádeže, bitky, alkoholizmus  v čase vyplácania dávok 
•	absencia voľnočasových aktivít všetkých vekových kategórií
•	Absencia pozitívnych vzorov a príkladov 
•	Nízka osobnostná motivácia k zmenám
•	Problémová vzájomná akceptácia R a neR, bariéry vo vzájomnej akceptácii 
•	silná pripútanosť a odkázanosť na sociálnu pomoc štátu
•	tendencia zneužívania sociálneho systému

Personálne a inštitucionálne zabezpečenie
•	Absencia prirodzených lídrov, zástupcov komunity
•	nedostatok prirodzených autorít 
•	Absencia poradenských,  prevenčných , a informačných aktivít
•	absencia personálnych kapacít pre prácu v komunitách
•	Nevyužívanie inštitútu osobitného príjemcu 

Sociálna infraštruktúra
•	Absencia priestorov pre komunitné aktivity 
•	Absencia komunitných služieb
•	mesto nedisponuje s nehnuteľnosťami, vhodnými pre aktivity MRK
	
Príležitosti	Ohrozenia	
•	Poznanie potenciálu príslušníkov MRK v produktívnom veku
•	vytvorený systém   TSP
•	spracovanie komunitného plánu
•	Vhodná skladba poskytovania sociálnych služieb a nízko prahových aktiít s dôrazom na individuálnosť potrieb MRK
•	Podpora budovania rómskych kapacít a MVO 
•	Podpora vytvárania sociálnych / aktivačných podnikov 
•	Tvorba integračných modulov a prvkov neformálneho celoživotného vzdelávania 
•	Tvorba podmienok pre vzájomnú akceptáciu a prezentácia  kultúrnych špecifík (odlišností )
•	Rozvoj alternatívneho vzdelávania, dôraz na celoživotné vzdelávanie
•	Možnosti  tvorby  nových pracovných príležitostí v  sociálnej sfére 
•	Postupné otváranie trhu práce v rámci EÚ
•	Podpora grantového programu úradu splnomocnenkyne vlády SR pre RK
•	Zriadenie obecných a sociálnych podnikov a firiem
•	Pôsobenie  lídrov v komunitnej práci
•	podmienky pre vytváranie príjmotvorných skupín
•	Aktívna účasť   pri tvorbe aktivít pre MRK
•	Grantový sytém mesta
•	Vytvorenie systému monitorovania sociálnej situácie MRK
•	vytvorenie koordinovanej skupiny hlavných aktérov sociálnej politiky ( škola- ÚPSVaR –MsÚ- PZ – lekár – zástupcovia komunity)
•	zainteresovanosť cirkevných orgánov , napĺňanie duchovných potrieb  MRK
	•	Nemožnosť uplatniť sa na trhu práce ani po nadobudnutí potrebnej kvalifikácie
•	Spoločenské predsudky voči osobám postihnutým marginalizáciou a sociálno-patologickými javmi
•	Diskriminácia a intolerancia na trhu práce
•	Nedostatočné financovanie tvorby  pracovných miest pre menej kvalifikovaných a nekvalifikovaných
•	Negatívny vplyv komunity na jedinca
•	Nezáujem a nezapájanie sa súkromného sektora do riešenia nezamestnanosti rómskej komunity, diskriminácia Rómov na trhu práce 
•	Zmeny a legislatívne obmedzenia pre výkon TSP
•	Nedostatočná spolupráca hlavných aktérov sociálnej inklúzie 
•	Riziko nezáujmu a nízkeho zapájania sa cieľovej skupiny	

Zdravie, zdravý životný štýl
Silné stránky	Slabé stránky	

Predpoklady uchovania zdravia MRK 

Životný štýl 
•	Schopnosť aktivovať sa v prospech spoločnej veci 

Personálne a inštutucionálne zabezpečenie
•	Uskutočnené zásadné transformačné kroky v oblasti sociálnej a zdravotníckej starostlivosti

Zdravotnícka infraštruktúra

	
Predpoklady uchovania zdravia MRK 
•	Zlý zdravotný stav rómskej populácie 
•	Nedostatočná výživa mládeže
•	Výskyt parazitov a hygienických ochorení školopovinných detí
•	Vysoký výskyt srdcovo-cievnych chorôb a chorôb pohybového aparátu
•	Nehygienickosť  bezprostredného okolia príbytkov 
•	Nedotatočný počet kontajnerov
•	Prenášanie zodpovednosti na iných

Životný štýl 
•	Alkoholizmus
•	Požívanie omamných a drogových látok ( tvrdých drog i nezletilými osobami)
•	Vysoká pôrodnosť maloletých
•	Nástup rodičovských povinností v mladom veku 
•	Absencia rodičovskej prípravy mládeže
•	Ľahostajnosť voči  ŽP 
•	Nutnosť deratizácie lokality
•	absencia ľudských a materiálnych zdrojov na riešenie závislostí

Personálne a inštutucionálne zabezpečenie
•	Chýbajúca terénna zdravotná práca
•	Nevyhovujúci systém podpory/možností  pre zmeny bývania a jeho zdĺhavý proces

Zdravotnícka infraštruktúra
•	Chýba sieť sociálno-zdravotníckych poradenských centier
•	Nevytvorené podmienky pre  separáciu odpadu 	
Príležitosti	Ohrozenia	
•	Systémové preventívne zdravotnícke opatrenia
•	Misijná a dobrovoľnícka činnosť
•	Vyškolenie lídrov, ktorí by pôsobili ako pozitívne príklady pri zlepšení zdravotného stavu a zmene spôsobu života
•	Realizácia projektov, zameraných na zdravotnú osvetu a propagáciu zdravého životného štýlu
•	zintenzívnenie práce s rodinami 
•	rozvoj ľudských a materiálnych zdrojov pre potreby riešenia závislostí 
•	program policajných asistentov
	•	Negatívne demografické trendy
•	Zhoršovanie zdravotného stavu obyvateľstva
•	Nárast závislostí a sociálno-patologických javov
•	Demotivujúci sociálny a zdravotnícky systém
•	Legislatíva zle prispôsobená decentralizácii
•	Nespracovávanie dopadových štúdií v sociálnych a zdravotníckych reformách
•	Chýbajúca legislatíva na zisťovanie údajov o rómskej komunite na zdravotnícke účely a prijímanie opatrení
•	Rasové predsudky	

Bývanie a infraštruktúra
Silné stránky	Slabé stránky	

Rozvojové dokumenty 
•	PHSR (2003, doplnok 2008)
•	ÚPN  
•	Príprava  integrovaného plánu rozvoja oblasti – Bratislavská 

Bytový fond a jeho technická vybavenosť
•	Výstavba NŠB , rozšírenie kapacít bývania  marginalizovaných skupín

Spôsoby správania a kvalita bývania
•	Schopnosť aktivovania sa pre  spoločný prospech (brigádnicke práce úpravy okolia)

OV a infraštruktúra 

Personálne a inštutucionálne zabezpečenie
	
Rozvojové dokumenty 
•	Náročnosť realizácie navrhovaných programov, zvýšená koncentrácia problémov v prostredí
•	Vznik neoficiálneho geta – Bratislavská ul – dôsledok predchádzajúcej komunálnej politiky
•	Sústreďovanie sociálne odkázaných  obyvateľov na jedno miesto z odlišných prostredí

Bytový fond a jeho technická vybavenosť
•	Výrazná segregovanosť obyvateľov  Bratislavskej ul.
•	Zlý stavebno-technický stav obytných budov, deficit údržby 
•	Vykurovanie zabezpečované z  individuálnych zdrojov ( zužitkovávanie nevhodného drevného odpadu)

Spôsoby správania a kvalita bývania
•	Úžera 
•	Nezodpovedné správanie vo vzťahu k povinným platbám 
•	Nepatičstvo, vysoká zadĺženosť na obyvateľa (cca 50.000,-Sk/rodinu)ň
•	Neschopnosť ekonomického vedenia domácností a hospodárenia s príjmom
•	Vzájomná neakceptovateľnosť obyvateľov Bratislavskej ulice 
•	Nízkometrážne byty obývané viacpočetnými rodinami
•	Nelegálni obyvatelia -  dlhodobá návšteva,...
•	Nehygienické prostredie s obmedzeným prístupom k zdrojom pitnej vody a inž. sieťam

OV a infraštruktúra 
•	Nevhodná skladba občianskej vybavenosti
•	Absencia úpravy verejných priestranstiev a vnútroblokových komunikácií 
•	Absencia podmienok pre  športové a voľnočasové využitie  

Personálne a inštutucionálne zabezpečenie
•	Neexistuje žiadne OZ zaoberajúce sa rómskou problematikou v teréne
	
Príležitosti	Ohrozenia	
•	Vhodná úprava priestranstiev v častiach osídlení MRK pre športové a voľnočasové aktivity všetkých vekových kategórií
•	Vybudovanie hygienického centra
•	Využívanie finančných prostriedkov EÚ na zlepšenie infraštruktúry 
•	Získanie finančných prostriedkov z iných zdrojov 
•	Existencia plánovacích strategických
dokumentov
•	Zvýšenie konkurencieschopnosti základnej školy v porovnaní so školami v blízkom okolí
•	Rozvinutá a kvalitná komunitná sociálna práca
•	Spracovanie stratégie sociálneho bývania v meste
	•	Nedostatočné finančné zdroje na spoluúčasť v projektoch
•	Zložitosť finančného manažmentu projektov
•	Deložácia neplatičov a vytváranie podmienok pre bezdomovectvo
•	Nevhodnosť skladby bytového fondu mesta
•	Nárast obyvateľov v sociálnej núdzi a permanetnej exkludovanosti MRK
•	zvyšujúce sa náklady na bývanie a energie
•	zvyšujúce sa náklady na zaobstaranie bytu

2.4.	      Kľúčové disparity a faktory rozvoja          
                      (PROBLÉMOVÁ ANALÝZA)

Mesto Žilina v  súčasnosti nevyužíva dostatočne svoj vnútorný potenciál pre riešenie problematiky marginalizovaných skupín obyvateľstva  a hlavne marginalizovaných rómskych komunít.    

Metódou problémovej analýzy, zadefinovaných 4 problémových oblastí života Rómov  boli identifikované  príčiny problémov  a ich perspektívy riešenia nasledovne : 

2. 4.1.     Vzdelávanie, výchova a záujmová činnosť   

Dôsledok problému : Nízka vzdelanostná úroveň   a  príprava príslušníkov MRK na trh práce 

Kľúčové disparity	Hlavné faktory rozvoja	

o	Nekoncepčný prístup k vzdelávaniu a výchove marginalizovaných rómskych komunít 
•	ponuka málo fexibilných príležitostí pre doplnenie vzdelania, získania druhých, prípadne ďalších kvalifikácií
•	Nedostatočná spolupráca aktérov sociálnej inklúzie
•	Zaraďovanie detí do ŠpZŠ
•	Nedostatočná kvalita výchovy a zmysluplného trávenia voľného času , 

•	Nízke stimuly/motivácia pre dosiahnutie základného a odborného vzdelania a ďalší rozvoj intelektu jedinca 
•	Neukončené vzdelanie, predčasné ukončenie školskej dochádzky

•	Poddimenzovanosť a nedostatočný počet odborných pracovníkov pre prácu s MRK
•	nedostatok ľudských zdrojov na integrované vzdelávanie detí z rómskych komunít a málo podnetného prostredia

•	Nedostatočná kvalita a dostupnosť verejnej infraštruktúry
•	Absencia zmysluplného trávenia voľného času detí, mládeže i dospelých

	•	Efektívny a účinný  systém  vzdelávania a osvetových aktivít MRK ako aj  celoživotného vzdelávania ( validácie)
•	Vhodná skladba ponuky vzdelávacích a osvetových aktivít neformálneho a formálneho vzdelávania
•	Zvyšovanie kvality a lepšieho využitia ľudských zdrojov pre integrované vzdelávanie detí a mládeže z menej podnetného prostredia
•	Podpora rozvoja potenciálu pedagógov

•	Aktívna spolupráca hlavných aktérov výchovno-vzdelávacieho  procesu /škola – rodič – príslušní partneri (samospráva – lekár – zástupcovia komunity)/
•	Vytvorenie koordinovanej skupiny hlavných aktérov sociálnej politiky ( škola- ÚPSVaR – samospráva - PZ – odborníci – zástupcovia komunity) pre monitoring 
    vzdelávacích potrieb MRK   a zvýšenie vzájomnej     
    informovanosti

•	Infraštruktúra zabezpečujúca zlepšenú kvalitu vzdelávania  MRK
•	Vybudovanie podmienok pre hospodárnu prevádzka škol a kvalitné vzdelávanie (MTZ)
•	Zmysluplné strávenie voľného času všetkých vekových štruktúr	

 2.4.2 	Zamestnanosť a sociálna inklúzia
Dôsledok problému : Zvyšujúca sa sociálna izolovanosť MRK a iných marginalizovaných 
                                  skupín  obyvateľstva 

Kľúčové disparity	Hlavné faktory rozvoja	

•	Absencia cielených terénnych  a  sociálnych služieb  pre MRK
•	Sociálna izolovanosť MRK, neschopnosť jednotlivcov začleniť sa do spoločnosti 
•	Absencia personálneho zabezpečenia práce v komunite 

•	absencia systémovej komunitnej práce v teréne 
•	Absencia zástupcov MRK vo všetkých fázach  inštitucionálnej, sociálnej a politickej činnosti

•	Nízke stimuly pre podnikateľov 
•	Vysoká  miera nezamestnanosti MRK (nízky počet pracovných miest a diskriminácia Rómov )
•		•	Adekvátnosť ponuky a rozsahu poskytovaných komunitných  a  sociálnych služieb 
•	(realizácia efektívych stupňov medzitrhov práce a tvorba pracovných príležitostí, zodpovedajúcich reálnym  možnostiam  MRK ( založenie aktivačného /sociálneho  podniku)
•	Rozvoj ľudského potenciálu a  efektívne využitie pracovných síl

•	Efektívna činnosť  komunitného centra a všetkých aktérov trhu práce
•	Profesionalizácia osôb poskytujúcich sociálne služby
•	Zapojenie Rómov do poskytovania sociálnych služieb
•	Stabilizácia aktivít  rómskych MVO a ich vzájomná spolupráca 	

2.4.3       Zdravie a zdravý životný štýl

Dôsledok problému : Nevhodný spôsob života a zdravotný  stav   príslušníkov MRK 
	
Kľúčové disparity	Hlavné faktory rozvoja	

•	Nedostatočná zdravotná a sociálna osveta , absencia preventívnych aktivít, zameraných na elimináciu socio-patologických javov 
•	Vedomý hazard so zdravím a odmietanie vlastnej zodpovednosti za jeho stav
•	Absencia vybavenosti vhodnou environmentálnou infraštruktúrou  v osídleniach 
•	Vysoká  koncentrácia zdravotných a hygienických problémov v osídleniach MRK (bývanie, nezodpovedajúce hygienickým normám, nehygiencké bezprostredné okolie) 
	
•	Zvýšenie zdravotného povedomia a zodpovednosti MRK za svoje zdravie
•	Rozširovanie kapacít a odborného výkonu poskytovateľov zdravotníckych služieb s dôrazom na prevenčné opatrenia 

•	Vhodná skladba  občianskej vybavenosti a sociálnych služieb v lokalite  
•	Optimálny stav a dostupnosť zdravotníckej  infraštruktúry, zodpovedajúci  požiadavkám MRK
•	Skvalitnenie a zvýšenie  hygieny a štandardov bývania 	

2.4.4       Bývanie a infraštruktúra , ŽP  

Dôsledok problému : Neadekvátne podmienky a zlá kvalita života  príslušníkov MRK 

Kľúčové disparity	Hlavné faktory rozvoja	

•	Nevhodná skladba OV v osídleniach MRK
•	Absencia  pre rozvoj  sociálnych  a komunitnych  služieb 

•	Nevhodná skladba bytového fondu
(devastácia bytového fondu a nevyhovujúci technický stav objektov bývania,
•	Limity výstavby nájomných bytov (vlastníctvo obmedzeného počtu vhodných parciel pre rozvoj bytovej výstavby)
•	Finančná náročnosť prevádzky objektov	
•	Optimálna skladba  infraštruktúry OV
•	Doplnenie prvkov   občianskej vybavenosti  v lokalite  podľa potrieb obyvateľov

•	Vhodná skladba bytového fondu (zodpovedajúca požiadavkám a možnostiam obyvateľov
•	Komplexná  starostlivosť  o bytový fond

•	komplexná  revitalizácia  sídiel MRK	

2.5.   Národný strategický referenčný rámec 2007 – 2013 a HP MRK  

Horizontálna priorita marginalizované rómske komunity je súčasťou Národného strategického referenčného rámca na obdobie rokov 2007- 2013 a je jednou zo 4 horizontálnych priorít, uvedených v NSRR. 
Má prierezový charakter, t.j. zasahuje do všetkých operačných programov NSRR   a jej indikatívna alokácia je  200 mil. EUR.

Horizontálna priorita marginalizované rómske komunity bude realizovaná prostredníctvom:

1. bežných, dopytovo- orientovaných projektov;
2. komplexného prístupu tzv. komplexných projektov  (na základe samostatnej výzvy  ÚSVRK).

Komplexný prístup je predstavovaný Lokálnymi stratégiami komplexného prístupu

Hlavnými oblasťami podpory MRK  sú :   
•	vzdelávanie
•	zamestnanosť
•	zdravie                                                                  
•	bývanie

Komplexný prístup je nevyhnutnosťou, vyplývajúcou z doterajších skúseností a prezentuje systémové riešenie MRK , ktoré  bude napĺňané v Lokálnej stratégii komplexného prístupu  (LSKxP), t.j. rozvojovej stratégii, ktorá bude riešiť rôzne oblasti problematiky MRK v predmetnej lokalite formou súboru projektových zámerov (PjZ). Po odsúhlasení LSKxP   budú PjZ   rozpracované na úroveń  projektu v zmysle požiadaviek výzvy  príslušného OP.   
 
Pod pojmom „komplexný projekt“ rozumieme súhrn čiastkových projektov (tzv. balík projektov v počte minimálne 3 a maximálne 6), ktoré riešia potreby v rómskych osídleniach
                           
V rámci komplexného prístupu sú zainteresované tieto OP :
•	ROP
•	OP Vzdelávanie
•	OP ZaSI   
•	OP ŽP
•	OP Zdravotníctvo
•	OP KaHR

Prehľad opatrení podporujúcich riešenie    MRK   v  NSRR : 

Regionálny operačný program
•	Opatrenie 1.1 Infraštruktúra vzdelávania
•	Opatrenie 2.1 Infraštruktúra sociálnych služieb, sociálnej ochrany     
                              a sociálnoprávnej kurately
•	Opatrenie 3.1 Posilnenie kultúrneho potenciálu regiónov
•	Opatrenie 4.1 Regenerácia sídiel

Operačný program Vzdelávanie
•	Opatrenie 3.1.Zvyšovanie vzdelanostnej úrovne príslušníkov marginalizovaných  
                      rómskych komunít

Operačný program Zamestnanosť a sociálna inklúzia
•	Opatrenie 1.2 Podpora tvorby a udržania pracovných miest prostredníctvom 
                        zvýšenia adaptability pracovníkov, produktov a podpory  
                        podnikania
•	Opatrenie 2.1 Podpora sociálnej inklúzie osôb ohrozených sociálnym 
                        vylúčením alebo sociálne vylúčených prostredníctvom rozvoja 
                        služieb starostlivosti s osobitným zreteľom na marginalizované 
                        rómske komunity
•	Opatrenie 2.2  Podpora vytvárania rovnosti príležitostí v prístupe na trh práce a 
                         podpora integrácie znevýhodnených skupín na trh práce 
                         s osobitným zreteľom na marginalizované rómske komunity

Operačný program Životné prostredie
•	Opatrenie 4.1 Podpora aktivít v oblasti separovaného odpadu

Operačný program Zdravotníctvo
•	Opatrenie 2.1.  Rekonštrukcia a modernizácia zariadení ambulantnej zdravotnej 
                        starostlivosti

Operačný program Konkurencieschopnosť a hospodársky rast
•	Opatrenie 1.1. Inovácie a technologické transfery

3.         ROZVOJOVÁ   STRATÉGIA
	                                                             
3.1.              Vízia rozvoja lokality , ciele a prioritné oblasti rozvoja

Mesto Žilina, vytvárajúce podmienky pre ekonomický rozvoj regiónu  a zachovanie zdravého životného prostredia, so spokojným obyvateľstvom, ktoré nachádza v meste plnohodnotné možnosti pre svoj všestranný rozvoj a uspokojenie životných potrieb a to bez rozdielu príslušnosti k národnosti. 

Strategický cieľ :
Zlepšenie kvality života obyvateľov mesta,  zvýšenie zamestnanosti marginalizovanej časti populácie, ohrozenej exklúziou,  využitie potenciálu mesta  (prírodného, kultúrneho, ľudského aj  finančného) a zabezpečenie  jeho konkurencieschopnosti cestou jeho trvalej udržateľnosti

Špecifické ciele podľa priorít  :

•	Bývanie   a infraštruktúra 
Vytvoriť podmienky pre zabezpečenie lepšej dostupnosti a kvality bývania pre marginalizované skupiny obyvateľov v rôznych lokalitách v meste, podporujúce trvalo udržateľný rozvoj mesta. 

•	Vzdelávanie, výchova a osveta
Vytvorenie primeraných   podmienok  na poskytovanie vzdelania a zvýšenie vzdelanostnej úrovne MRK   

•	Zamestnanosť a sociálna inklúzia
Zlepšená kvalita a dostupnosť sociálnych služieb pre MRK  a iné marginalizované  skupiny obyvateľov 

•	Zdravie, zdravý spôsob života
Vytvorenie podmienok pre efektívne sociálne a zdravotnícke služby, primerané  potrebám príslušníkov   marginalizovaných  skupín  obyvateľov a presadzovanie  zdravého spôsobu života .

3.2.              Opatrenia a aktivity   

Vzdelávanie, výchova a záujmová činnosť     

Vízia :   Adekvátne  vzdelanie pre všetky skupiny obyvateľstva,  zodpovedajúce požiadavkám trhu práce, špecifikám cieľovej skupiny  a potrebám každodenného života.

Strategický cieľ : Vytvorenie primeraných   podmienok  na poskytovanie vzdelania a zvýšenie vzdelanostnej úrovne MRK   

Priority :
P1 -   Efektivita   vzdelávania a osvety   MRK    s dôrazom na celoživotné vzdelávanie 
P2 -   Spolupráca hlavných aktérov výchovno - vzdelávacieho procesu
P3 -   Infraštruktúra vzdelávania                                                                                                                                                                        

P1 -  Efektivita   vzdelávania a osvety   MRK    s dôrazom na celoživotné vzdelávanie
Cieľ :  Vybudovanie  efektívneho systému vzdelávania a osvety MRK s dôrazom na prvky 
          celoživotného vzdelávania

Opatrenia  :       
•	Zvyšovanie kvality a zainteresovanosti ľudských zdrojov pre integrované vzdelávanie detí a mládeže z menej podnetného prostredia  
•	Programy ďalšieho vzdelávania pedagogických  pracovníkov
•	Podpora vzdelávania a prípravy  lídrov  a pracovníkov MsÚ pre prácu v rómskych komunitách 
•	Aktivity zamerané na prácu rómskych   MVO a vzájomnú výmenu informácií
•	Realizácia dobrovoľníckych a svojpomocných aktivít  
•	Vytvorenie systému vhodnej a dostupnej informovanosti  o výchovno- vzdelávacích programoch a  mimoškolských aktivitách

•	Vhodná skladba ponuky vzdelávacích a osvetových aktivít neformálneho a formálneho vzdelávania
•	Monitoring vzdelávacích potrieb MRK a iných skupín obyvateľov ohrozených marginalizáciou
•	Realizácia osvetových  a vzdelávacích  programy pre rodičov a práce v rodinách 
•	Realizácia programov druhej šance
•	Podpora individuálnych  a netradičných  foriem  vzdelávania, interaktívnych a zážitkových     
•	 aktivít
•	Činnosť  záujmových  krúžkov, klubových  a voľno časových  aktivít detí, mládeže  a
      dospelých 
•	Realizácia inovatívnych aktivít  pre efektívne využívanie voľného času   v školskom a mimoškolskom prostredí

Merateľné ukazovatele :
•	Zvýšenie  počtu  a odbornej pripravenosti  pracovníkov integrovaného vzdelávania a voľnočasových aktivít
•	Rozšírenie ponuky formálneho a neformálneho vzdelávania 
•	Zvýšenie počtu detí pokračujúcich v ďalšom stupni vzdelávania

P2 – Spolupráca hlavných aktérov výchovno - vzdelávacieho procesu
Cieľ : Vybudovanie systému pre efektívnu spolupráca aktérov VVP a aktualizáciu výchovno – 
          vzdelávacích potrieb MRK  

Opatrenia  :
•	Vytvorenie koordinovanej skupiny hlavných aktérov sociálnej politiky ( škola- ÚPSVaR – samospráva -  odborné inštitúcie – zástupcovia komunity)
•	Vybudovanie systému  vzájomnej informovanosti 
•	Podpora aktivít  na scitlivenie vzťahov medzi majoritou a minoritou 

•	monitoring   vzdelávacích potrieb MRK   
•	Vytvorenie účinného systému monitorovania a evaluácie vykonaných aktivít

Merateľné ukazovatele :
•	zvýšenie vzájomnej informovanosti
•	efektívnejší a kvalitnejší výkon  aktérov  SI
•	zvýšenie aktuálnosti a adresnosti ponuky vzdelávacích a osvetových aktivít (rozšírenie ponuky voľnočasových aktivít pre príslušníkov MRK)
•	efektívnejšie   využívanie nástrojov politiky trhu práce 

P3 - Infraštruktúra vzdelávania
Cieľ : Zabezpečenie kvalitnej a dostupnej infraštruktúry vzdelávania

Opatrenia  :
•	Vybudovanie podmienok pre hospodárnu prevádzku škôl a kvalitné vzdelávanie (MTZ)
•	Realizácia stavebných úprav budov a areálov škôl
•	Zabezpečenie vhodnej vybavenosti škôl

•	Vytvorenie podmienok pre zmysluplné strávenie voľného času všetkých vekových štruktúr
•	Vybudovanie  ihrísk, športovísk a oddychových zón 
•	Stavebné úpravy budov a areálov školských zariadení 

Merateľné ukazovatele :
•	Zvýšenie hospodárnosti prevádzky škôl a školských zariadení
•	Zvýšenie ponuky   voľnočasových a iných športovo-relaxačných aktivít 

Zamestnanosť a sociálna inklúzia       

Vízia :  Prostredie, v ktorom sociálne znevýhodnení ľudia vedia nájsť podporu pri zvyšovaní si kvalifikácie a hľadaní pracovných miest. 

Strategický cieľ : Zlepšená kvalita a dostupnosť sociálnych služieb pre MRK  a iné marginalizované  skupiny obyvateľov 

Priority :
P1 -   Terénna sociálna práca a profesionalizácia  TSP
P2 -   Komunitná práca
P3 -   Sociálna  infraštruktúra                                                                                                                                                                    

P1 -  Terénne a sociálne služby 
Cieľ :  Vybudovanie  efektívneho systému poskytovania terénnych a sociálnych služieb podľa potrieb MRK. 

Opatrenia  :  
•	Vytváranie podmienok pre efektívne a účelné poskytovanie sociálnych      služieb, zameraných na inklúziu Rómov
•	Skvalitňovať  a  profesionalizovať  úroveň  pracovníkov  poskytujúcich  sociálne služby
•	Pravidelne realizovať analýzu potrieb obyvateľov 
•	Vytvoriť  účelové partnerstvo:  mesto – ÚPSVaR – rodina – škola - OZ
•	Vytváranie podmienok pre efektívne zaraďovanie Rómov na trhu práce   
•	 Zavedenie motivačných programov pre Rómov  
•	Tvorba aktivít na dosiahnutie kvalifikovanosti a praxe podľa požiadaviek trhu práce
•	Spolupráca so  strednými odborným školami  (výber a príprava detí a mládeže na vhodné povolanie )           

P2 -   Komunitná práca 
Cieľ :  Vybudovanie  stabilného subjektu, zabezpečujúceho   komunitné služby a  nízkoprahové programy   

Opatrenia  :  
•	Budovať  kapacity a podporovať permanentné vzdelávanie pracovníkov komunitného centra a  aktérov komunitnej práce
•	Skvalitňovať  a  profesionalizovať  úroveň  pracovníkov  zabezpečujúcich  komunitné  programy 
•	Systematizovať prácu špecializovaných  oddelení  KC,
•	Podporovať aktivizácie miestnych lídrov  a ich vzdelávanie 

•	Vybudovanie KC  
•	Realizovať komunitné plánovanie 
•	Systematizovať prácu KC a jeho špecializovaných  oddelení  , 
                
Merateľné ukazovatele :
•	Zvýšený rozsah a kvalita  poskytovaných terénnych a sociálnych služieb
•	Zvýšený   rozsah a kvalita    poskytovaných  komunitných programov 
•	Zvýšenie kvality a a profesionálnej úrovne  pracovníkov  terénnych  a sociálnych  služieb  
•	Zvýšenie kvality a a profesionálnej úrovne  pracovníkov    komunitného centra

P3 -   Sociálna  infraštruktúra                                                                                                                                                                    
Cieľ : Zabezpečenie kvalitnej a dostupnej sociálnej  infraštruktúry 

Opatrenia  :
•	Vybudovanie adekvátnych  priestorových podmienok  pre kvalitný výkon sociálnych služieb a komunitných aktivít (MTZ)
•	Realizácia výstavby a  stavebných úprav budov sociálnej infraštruktúry
•	Zabezpečenie vhodnej vybavenosti týchto budov

Merateľné ukazovatele :
•	Sfunkčnenie nevhodne využívaných, resp. nevyužívaných  objektov  
•	Zvýšenie ponuky komunitných a sociálnych  aktivít 

Zdravie zdravý životný štýl

Vízia : Primeraný  zdravotný stav príslušníkov MRK, ktorý je  odrazom  vhodného,  zdraviu prospešného spôsobu života 

Strategický cieľ : Vytvorenie podmienok pre efektívne sociálne a zdravotnícke služby, primerané  potrebám príslušníkov   marginalizovaných  skupín  obyvateľov a presadzovanie  zdravého spôsobu života . 

Priority :
P1 -   Zdravý spôsob života  / podmienky  pre vhodný životný štýl  
P2 -   Sociálna a zdravotnícka    infraštruktúra        

P1 -   Zdravý spôsob života  / podmienky  pre vhodný životný štýl
Cieľ :     Zvýšenie povedomia  a zodpovednosti MRK za svoje zdravie 
                                                                                                                                                        
Opatrenia  :
•	Vybudovanie systému  prevencie zdravia  
•	Zdravotná výchova detí a mládeže (pravidlá hygieny, vhodného sexuálneho správania sa) 
•	Osvetová a výchovná práca  v rodinách  
•	Vybudovanie sociálno- zdravotníckeho centra   

•	Eliminácia socio – patologických javov 
•	Realizácia športových a zdraviu prospešných aktiviít  
•	Realizácia nízkoprahové programov  pre deti a rodinu
•	Vybudovanie záchytnej  stanice pre osoby v ohrození

Merateľné ukazovatele :
•	Zvýšený rozsah a kvalita  poskytovaných výchovno vzdelávacích  a poradenských služieb v oblasti ochrany  zachovania zdravia
•	Zvýšený  podiel MRK zaiteresovaných na aktivitách  prevencie zdravia  
•	Zvýšenie ponuky   športových  aktivít  

P2 -   Sociálna a zdravotnícka    infraštruktúra        
Cieľ :  Vytvorenie podmienok pre plnohodnotné prežívanie  a vhodný životný štýl 

Opatrenia  :
•	Zabezpečenie vhodnej  skladby  občianskej vybavenosti   
•	Realizácia stavebných úprav  a budovanie športových areálov 
•	Realizácia stavebných úprav a adaptácií objektov sociálnej a zdravotníckej infraštruktúry 
•	Skvalitnenie environmemntálnej infraštruktúry v lokalitách s vysokou koncentráciou MRK

Merateľné ukazovatele :
•	Rozšírenie priestorových kapacít  pre športové a rekreačné  aktivity
•	Zvýšenie ponuky   športových  aktivít  
•	Rozšírenie ponuky  sociálnych  a  zdravotníckych služieb
•	Zefektívnenie systému využívania environmentálnej infraštruktúry

Bývanie a infraštruktúra  

Vízia :  Dostatok bytov v potrebnej štruktúre pre osoby z marginalizovaných rómskych komunít a osoby v sociálnej núdzi,  cenovo dostupné bývanie, čisté a udržiavané prostredie s adekvátnou skladbou zariadení občianskej vybavenosti

Strategický cieľ : Vytvoriť podmienky pre zabezpečenie lepšej dostupnosti a kvality bývania pre marginalizované skupiny obyvateľov v rôznych lokalitách v meste, podporujúce trvalo udržateľný rozvoj mesta. 

Priority :
P1 -   Vhodná skladba bytového fondu  
P2 -   Kvalita bývania  

P1 -   Vhodná skladba bytového fondu  
Cieľ :  Zabezpečenie primeraného  bývania pre všetky sociálne a marginalizáciou ohrozené skupiny  obyvateľov

Opatrenia  :
•	Vybudovanie systému dostupného a kvalitného bývania ( trojstupňového)   
•	Udržiavanie vhodného stavebno – technického stavu existujúceho bytového fondu 
•	Výstavba NŠB a prvkov sociálneho bývania
•	Systematizovať   osvetovú  a výchovnú  prácu  v rodinách (hospodárenie v domácnosti, zvyšovanie právneho vedomia, hygienické pravidlá

P2 -   Kvalita bývania  
Cieľ :  Zabezpečenie podmienok pre plnohodnotný  a komfortný  spôsob a   života obyvateľov  

Opatrenia  :
•	Revitalizácia sídiel  
•	Aktivity zamerané na  udržiavanie hygienicky nezávadného prostredia (odstraňovanie čiernych skládok, dopĺňanie verejnej zelene, prvkov malej architektúry,...)
•	Úpravy medzi blokových priestorov ( tvorba oddychových zón )
                                                                                                                                                        
•	Vhodná skladba OV a  environmentálnej infraštruktúry 
•	Doplnenie environmentálnej infraštruktúry a prvkov OV
•	Realizácia stavebných úprav  a budovanie športových a rekreačných areálov 
•	Realizácia stavebných úprav a adaptácií objektov , školskej, sociálnej, kultúrnej  a zdravotníckej infraštruktúry 
•	Udržiavanie vhodného stavebného a technického stavu OV a EI (environmentálnej infraštruktúry) 

•	Minimalizácia množstva produkovaného odpadu
•	Zber a separácia druhotného komunálneho odpadu
•	Biologické spracovanie odpadu 
•	Realizácie programov aktívneho prístupu k ochrane životného prostredia  

Merateľné ukazovatele :
•	Zvýšenie estetiky a hygieny bývania 
•	Zvýšenie kvality a dostupnosti OV 
•	Rozšírenie prvkov OV v prospech marginalizovaných skupín obyvateľstva
•	Zvýšenie zhodnotenia komunálneho odpadu  

                      				                         
3.3.              Opis rozvojovej lokálnej stratégie komplexného prístupu

Lokálna stratégia komplexného prístupu v meste Žilina   rieši problematiku príslušníkov MRK na  základe dobrého poznania špecifík územia a potrieb komunity.  Spracovanie bolo realizované v súlade s metodikou, vytýčenou vo výzve Úradu splnomocnenca pre rómske komunity SR v spolupráci s príslušným ÚPSVaR, zástupcami členskej základne LPSI a priamej zainteresovanosti zástupcov komunity.  O zámeroch a cieľoch  LSKxP boli informovaní  zamestnanci ÚSVRK, Odboru HP MRK a v   procese spracovania bol  jej obsah s nimi  konzultovaný.  
LSKxP vychádza z podmienok v teréne a je v súlade s  s podporovateľnými aktivitami opatrení   jednotlivých operačných programov a NSRR pre roky 2007 - 2013. 

Lokálna stratégia bude   predložená na a schválenie  mestskému   zastupiteľstvu .

Cieľovou skupinou sú príslušníci MRK v meste Žilina,  kde v súčasnosti  evidujeme cca 1200 osôb .  

LSKxP a jej prierezovosť   v OP v zmysle HP MRK 
Nepopierateľne problematiku MRK chápeme ako veľmi špecifickú, širokospektrálnu a prierezovú oblasť riešenia a pomoci.
 Na základe podrobnej znalosti a dôkladnej informovanosti a analýze  potrieb MRK boli dedukované oblasti záujmu, ktoré bude mesto Žilina  riešiť v súlade s NSRR SR na roky 2007 – 2013 prostredníctvom podpory štrukturálnych fondov v  operačných programoch – ROP, OP ZaSI, OP V, OP ŽP a  OP Z .  Uvedené poradie súčasne odzrkadľuje hierarchiu a náväznosť  čerpania podpory tak, aby bola dosiahnutá kontinuita a synergia plánovaných aktivít pre uplatnenie trvalej udržateľnosti rozvojových zámerov. 

•	Bývanie a infraštruktúra   

 uplatnenie  -   Regionálny operačný program
 Prioritná os 1 – Infraštruktúra vzdelávania
 Opatrenie: 1.1. -  Infraštruktúra vzdelávania

Projektový zámer  :   Stavebné úpravy ZŠ Hollého 
Zámerom  projektu je realizácia stavebných zásahov a úprav, zvyšujúcich  kvalitu a komfortnosť  výchovného a vzdelávacieho procesu  a vybavenie adekvátnymi ITK technológiami školy, ktorá sa nachádza v spádovom území sídelnej koncentrácie príslušníkov MRK .

Relevantné aktivity : 
1.	 rekonštrukcia budovy školy 
2.	Obstaranie vnútorného  a vonkajšieho vybavenia školy

Merateľné ukazovatele :
•	zvýšená hospodárnosť prevádzky, energetická úspornosť a zníženie  prevádzkových nákladov     
•	zvýšenie štandardov hygieny prevádzky  a kvality životného prostredia
•	rozšírenie ponuky vzdelávacích aktivít pre deti a mládež z MRK  

Súhrnné  identifikácie :
•	doba realizácie projektového zámeru : 12 mesiacov 
•	cieľové lokality : komunity  na území miestnej samosprávy  s dôrazom na Bratislavskú ul.
•	cieľová skupina : 169 žiakov školy  

Predpokladané náklady :
400.000,00 EUR

•	Zamestnanosť a sociálna inklúzia  

uplatnenie  -      Operačný program zamestnanosť a sociálna inklúzia 
Prioritná os 2    – Podpora sociálnej inklúzie
Opatrenie 2.1 - Podpora sociálnej inklúzie osôb ohrozených sociálnym vylúčením alebo  
                         sociálne vylúčených prostredníctvom rozvoja služieb starostlivosti s  
                         osobitným zreteľom na marginalizované rómske komunity.

Projektový zámer  :   Podpora komunít a služieb starostlivosti pre uplatnenie sa členov rodiny na trhu práce  
Projekt rieši vzdelávanie poskytovateľov existujúcich  a plánovaných sociálnych a komunitných  služieb, ktoré budú definované na základe komunitného plánovania.  Ide predovšetkým o terénnu sociálnu prácu s dôrazom na  vytvorenie a stabilizáciu sociálnych a komunitných služieb zameraných na zlepšenie životných podmienok príslušníkov marginalizovaných rómskych komunít.  
Relevantné  aktivity : 
5.	Vzdelávanie terénnych sociálnych pracovníkov, asistentov terénnych sociálnych pracovníkov, pracovníkov referátu sociálnych služieb  a iných  zariadení sociálnych služieb s cieľom ich odborného rastu.
6.	Zefektívnenie a profesionalizácia  komunitného centra,  skvalitnenie  voľnočasových aktivít a sieťovanie týchto služieb v regióne
7.	Rodinný adaptačný program cielený na udržateľnú integráciu rodín na trhu práce
8.	Prevenčný program zacielený na  predchádzanie a riešenie krízových situácií rodín a iných príslušníkov komunity s cieľom zlepšenia pracovných príležitostí a ich sieťovanie,
Merateľné ukazovatele :
•	Počet  školiacich tréningov 
•	Počet  preškolených sociálnych pracovníkov 
•	Počet účastníkov tréningov
•	Počet detí, navštevujúcich mimoškolské aktivity
•	Počet umiestnených osôb na trhu práce

Súhrnné  identifikácie :
•	doba realizácie projektového zámeru : 24 mesiacov 
•	cieľové lokality : MRK  na území miestnej samosprávy 
•	cieľová skupina : cca 15  príslušníkov  MRK 
                            10 zamestnancov odboru sociálnych vecí MÚ v Žiline  
                             15 rodín  z MRK  ( realizácia krízovej intervencie )
Predpokladané náklady :
150.000,00 EUR

uplatnenie  -      Operačný program zamestnanosť a sociálna inklúzia 
Prioritná os 2    – Podpora sociálnej inklúzie
Opatrenie 2.2 - Podpora vytvárania rovnosti príležitostí v prístupe na trh práce a podpora integrácie znevýhodnených skupín na trh práce s osobitným zreteľom na marginalizované rómske komunity

Projektový zámer  :   Realizácia programov vzdelávania a prípravy pre trh práce 
Jednou z prvoradých podmienok na vhodné etablovanie sa jedinca v spoločnosti je jeho zaradenie sa do pracovného pomeru. Zužitkovanie jeho zručností a schopností v pracovnom procese je základnou  podmienkou získavania stáleho príjmu domácností a tým zabezpečenie existenčných potrieb dotyčného  a jeho rodiny. 
Aktivity sú zamerané na znevýhodnené osoby,  dlhodobo evidované v zozname uchádzačov o zamestnanie, ktorých  potenciál a jeho rozvinutie je možné len  na základe odbornej diagnostiky jeho osobných predpokladov  a  spolupráce so školami. Veľmi dôležitým prvom je tvorba programov druhej šance na doplnenie si vzdelania a kvalifikácie na príslušnú úroveň, tak aby sa stal rovnocenným uchádzačom o prijatie do pracovného pomeru.  
Aktivity v rámci vzdelávania zároveň prispievajú k cieľom aktivít podpory zamestnanosti a sociálnej inklúzie. 

Relevantné  aktivity : 
1.   Vzdelávanie znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie a osôb vzdialených od trhu práce s dôrazom na MRK s cieľom ich rozvoja intelektu a odborného rastu.
2.   Program druhej šance pre ukončenie základného vzdelania pre osoby s neukončeným základným vzdelaním
3. Vzdelávanie, zamerané na zvýšenie odborných zručností skupín uchádzačov o  zamestnanie dlhodobo nezamestnaných
Merateľné ukazovatele :
•	Počet  školiacich tréningov 
•	Počet účastníkov tréningov, zameraných na zvýšenie svojich odborných zručností
•	Počet osôb,  doplňujúcich si svoje vzdelanie a kvalifikáciu
•	Počet umiestnených osôb na trhu práce

Súhrnné  identifikácie :
•	doba realizácie projektového zámeru : 24 mesiacov 
•	cieľové lokality : MRK  na území miestnej samosprávy
•	cieľová skupina : cca 20 – 25  obyvateľov MRK 
•	predpoklad  prípravy pre vytvorené  PM (pracovné  miesta)   :   5  - 7 

Predpokladané náklady :
170.000,00 EUR

•	Vzdelávanie, výchova  

uplatnenie  -      -   Operačný program vzdelávanie
Prioritná os 3 – Podpora osôb s osobitnými vzdelávacími potrebami
Opatrenie 3.1.- Zvyšovanie vzdelanostnej úrovne príslušníkov marginalizovaných rómskych
                          komunít

Projektový zámer  :    Vzdelávanie detí a mládeže
Zlepšenie existujúcich životných podmienok, spoločenského i kultúrneho prostredia a kvality života marginalizovaných skupín a osôb s osobitými vzdelávacími potrebami v mnohom závisí od ich vzdelanostnej úrovne a ich prístupu k vzdelávaniu. Hlavným cieľom tohto zámeru je zvyšovať vzdelanostnú úroveň mladých ale aj dospelých osôb v  marginalizovaných rómskych komunitách. 
Aktivity sa zameriavajú na žiakov základných škôl, pedagógov, rodičov a príslušníkov MRK s neukončeným základným vzdelaním.  Cieľom je podporovať integráciu žiakov s osobitými vzdelávacími potrebami do štandardného vyučovacieho procesu, vytváranie školskej kultúry spojenej s kultúrou miestneho spoločenstva a realizácia školských akceleračných výchovno-vzdelávacích programov. Bude sa podporovať  systém vyrovnávania individuálnych rozdielov žiakov, zameranie sa na sociálne a komunikačné zručnosti, poskytovanie alternatívnych učebných osnov a individualizácia prístupu k žiakom. Aktivity v rámci vzdelávania zároveň prispievajú k cieľom aktivít podpory zamestnanosti a sociálnej inklúzie. 
Nemenej dôležitým aspektom, pre zabezpečenie efektívneho a podnetného trávenia voľného času príslušníkov  MRK, je príprava mladých lídrov  a zamestnancov KC, ktorých príprava sa bude sústreďovať na  prácu v komunite, komunitné aktivity a komunitné plánovanie.

Relevantné  aktivity : 
1.	Odborná príprava mladých lídrov 
2.	Odborná príprava pedagógov získavane zručností a osvojovanie si  prístupov, zameraných  na sociálnu inklúziu detí  a mládeže
3.	Vzdelávanie rodičov detí z MRK
4.	Tútoring žiakov z MRK so zabezpečením mimoškolskej činnosti

Merateľné ukazovatele :
•	Počet rodičov – príslušníkov MRK, absolventov  vzdelávacieho programu 
•	Počet účastníkov vzdelávania  - mladých lídrov a pedagógov  
•	Počet žiakov, ktorým bol poskytnutý tútoring

Súhrnné  identifikácie :
•	doba realizácie projektového zámeru : 24  mesiacov 
•	cieľové lokality : komunity  na území miestnej samosprávy 
•	cieľová skupina : 60 žiakov z marginalizovaného prostredia 
                            50 – 70 rodičov z MRK  
                            30 detí a mládeže, perspektívnych   mladých lídrov z MRK pre 
                                 prácu v komunite                           
                            40 pedagogických pracovníkov a zamestnancov odboru školstva   
                                 MÚ v Žiline

Predpokladané náklady :
295.000,00 EUR

uplatnenie  -      Operačný program Životné prostredie
Prioritná os 4 – Odpadové hospodárstvo 
Opatrenie 4.2. - Podpora aktivít na zhodnocovanie odpadov
      II. skupina: Zhodnocovanie odpadov vrátane ich mechanicko-biologickej alebo termickej  
                         úpravy:

Projektový zámer  :   Výstavba kompostárne  pre spracovanie  biologicky rozložiteľného   
                                  odpadu (BRO)

Hlavným zámerom vytvorenie zariadenia na zber separovaných druhov komunálneho odpadu (biologicky rozložiteľné odpady) a kompostovacie zariadenie, ktoré umožní občanom priebežne celoročne odovzdávať vyseparované zložky z komunálneho odpadu a biologicky rozložiteľné   odpady zo záhrad.
V zariadení sa budú vykonávať činnosti zhodnocovania odpadov uvedené v prílohe zákona ako poločka R3 – recyklácia alebo spätné získavanie organických látok, ktoré sa nepoužívajú ako rozpúšťadlá (vrátane kompostovania a iných biologických transformačných procesov).
Kompostáreň bude spracovávať cca 1000 t biologicky rozložiteľných odpadov ročne. Výsledným produktom bude kompost, ktorý bude využívaný pri zriaďovaní a údržbe verejnej zelene obce s možnosťou jeho ďalšej distribúciu ku konečnému užívateľovi. 

Zavedením systému  na zhodnocovanie  biologicky rozložiteľných komunálnych odpadov sa znížia náklady na odvoz a na zabezpečovanie ich spracovania prostredníctvom iných subjektov.

Relevantné  aktivity : 
3.	  výstavba zariadenia na zhodnocovanie biologicky rozložiteľných odpadov
4.	 Zabezpečenie zariadenia vhodnou technickou vybavenosťou

Merateľné ukazovatele :
•	Množstvo zhodnocovaného odpadu
•	% - tuálny podiel bioodpadu na celkovom zhodnocovaní komunálneho odpadu
•	Zníženie výšky  nákladov na odvoz a  spracovanie odpadu v meste

Súhrnné  identifikácie :
•	doba realizácie projektového zámeru : 12  mesiacov 
•	cieľové lokality : komunity na území miestnej samosprávy 
•	cieľová skupina : bez obmedzenia s dôrazom na MRK  
•	predpokladaný počet vytvorených pracovných miest :  3 - 5
•	
Predpokladané náklady :
2.000.000,00 EUR

                         
  4.          FINANČNÝ  PLÁN  A TRVALÁ  UDRŽATEĽNOSŤ                                          
4.1. 	       Rozdelenie financií   na programové obdobie 2008 - 2013      

Tabuľka č.  24   Finančná tabuľka LSKxP na obdobie 2 rokov – návrh čerpania
rok	Oprávnené náklady spolu	Verejné zdroje	Súkromné zdroje	Iné neoprávnené náklady	
		Národné verejné zdroje spolu	Fond EÚ	Národné verejné zdroje			
				Národné verejné zdroje spolu	Štátny rozpočet	Regionálne zdroje	Miestne zdroje obce			
	A=  B + H	B= C + D	C	D = E +F +G	E	F	G	H	CH	
2010	1.638.000	1.638.000 	1.392.300	245.700	163.800		81.900			
2011	1.377.000	1.377.000	1.170.450	206.550	137.700		68.850			
2012										
2013										
n										
n+ 1										

              
                                  
4.2.              Rozdelenie financií na priority a   opatrenia                                                                                                     

Tabuľka č.  25   Finančná tabuľka LSKxP v členení podľa prioritných osí  relevantných 
                       operačných programov
rok	Oprávnené náklady spolu	Verejné zdroje	Súkromné zdroje	Iné neoprávne
né náklady	
		Národné verejné zdroje spolu	Fond EÚ	Národné verejné zdroje			
				Národné verejné zdroje spolu	Štátny rozpočet	Regionál- ne zdroje	Miestne zdroje obce			
	A=  B + H	B= C + D	C	D=E+F +G	E	F	G	H	CH	
ROP										
Opatre- nie 1.1 	400.000,-	400.000,-	340.000	60.000	40.000		20.000			
Opatre- nie 1.2. 										
Opatre- nie 1.3. 										
Opatre-nie 1.4. 										
OP ZaSI										
Opatre-nie 1.2. 										
Opatre- nie 2.1. 	150.000,-	150.000	127.500	22.500	15.000		7.500,-			
Opatre- nie 2.2.	170.000,-	170.000,-	144.500,-	25.500,-	17.000,-		8.500,-			
OP V										
Opatre- nie 3.1	295.000,-	295.000,-	250.750	44.250	29.500,-		14.750,-			
OP KaHR										
Opatre- nie 1.1										
OP ŽP										
Opatre- nie 4.1										
Opatre- nie 4.2	2.000.000,-	2.000.000,-	1.700.000,-	300.000,-	200.000,-		100.000,-			
OP Z										
Opatre- nie 2.1.										
spolu	3.015.000,-	3.015.000,-	2.562.250,-	452.250,-	301.500,-		150.750,-			

		                                                                                                                                                        
5.          ZABEZPEČENIE   REALIZÁCIE 
                                                                 
5.1 	  Inštitucionálne a organizačné zabezpečenie      

Mesto Žilina   je samostatný územný samosprávny a správny celok Slovenskej republiky; združuje osoby, ktoré majú na jej území trvalý pobyt. Obec je právnickou osobou, ktorá za podmienok ustanovených zákonom č. 138/1991 Zb. o majetku obcí v znení neskorších právnych predpisov a zásad hospodárenia s majetkom obce samostatne hospodári s vlastným majetkom a s vlastnými príjmami.  
Základnou úlohou obce pri výkone samosprávy je starostlivosť o všestranný rozvoj jej územia a o potreby jej obyvateľov. (Rozsah výkonu samosprávnej pôsobnosti obce je upravený v ustanovení § 4 ods. 3 zákona SNR č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov.)

V súvislosti    so spracovanou stratégiou obec/mesto  vykonáva najmä   : 
•	Združovanie subjektov, resp. aktérov  rozvoja  
•	
•	Funkciu mediátora  medzi verejnou správou, MVO a inými odbornými organizáciami 
•	Zabezpečuje informovanosť a publicitu o aktivitách, vyplývajúcich zo strategického dokumentu  - LSKxP 
•	Sústreďuje a archivuje údaje o sociálnom a hospodárskom  vývoji obyvateľov  v obci  
•	Zabezpečuje monitoring  a hodnotenie  dopadu navrhovaných opatrení a  aktivít stratégie 
•	Navrhuje koncepčné riešenia vo všetkých rozvojových  oblastiach v zmysle originálnych a prenesených  kompetencií  

Inštitucionálne a organizačné zabezpečenie bude v súlade s matricou personálneho zabezpečenia. 
Pre efektívne monitorovanie a manažovanie navrhovaných aktivít je manažment LSKxP a  Riadiaci výbor  zostavený nasledovne :

Predseda riadiaceho výboru:   prednosta   úradu
 
Vyšší manažment
•	hlavný manažér , manažér projektu  LSKxP  - 
•	projektový koordinátor/koordinátor  LSKxP   - 
•	finančný manažér LSKxP /ekonomický pracovník : 
                                                                                                                                                                                                      
Stredný manažment – 
•	koordinátor  pre vzdelávanie  -  riaditeľ základnej  školy, 
                                                           -  odborný garant
•	koordinátor pre  zamestnanosť a  sociálnu inklúziu  
                                                     -  referentka MÚ pre sociálne veci, 
                                                                 -  odborný garant
•	koordinátor pre technickú infraštruktúru    -  
•	koordinovanie zapájania Rómov do projektu  - 
•	manažér pre publicitu - 
•	Manažér pre monitoring – 
•	Účtovník -  

Nižší manažment
     -    Lektori   -   

      
                                   
5.2 	  Monitorovanie a hodnotenie  
  
Funkciu monitorovania LSKxP mesto  zabezpečuje prostredníctvom svojich interných zamestnancov a za účasti poslancov mestského zastupiteľstva. V rámci svojich funkcií sa na monitorovaní sa podieľajú i jednotliví sekční koordinátori a odborní garanti
 
O stave a úrovni implementácie rozvojových aktivít, dosiahnutia cieľov a stanovených merateľných ukazovateľov  v jednotlivých lokalitách spracovávajú ¼ ročné písomné prehľady, ktoré sú predkladané  Mestskému zastupiteľstvu  a zainteresovaným aktérom) . 

Na základe posúdenia a priebežného hodnotenia stavu v regióne MsÚ  predkladá mestskému zastupiteľstvu  1 x ročne výročnú správu a návrhy činnosti na nasledujúce obdobie. 
Sumarizácia dosiahnutých výsledkov a finálneho stavu bude predmetom záverečnej správy po ukončení programového obdobia (r.2013 + 2 r.).
                                                                            
Monitorovanie na úrovni žiadateľa/realizátora LSKxP  bude zamerané na monitorovanie a hodnotenie fyzických výstupov a plnenia finančného plánu. Monitorovanie bude koordinované a metodicky usmerňované manažérom pre monitoring.

Cieľom monitorovacích a hodnotiacich aktivít bude predovšetkým: 
•	poskytovať OK HPMRK, jednotlivým riadiacim orgánom  pravidelné informácie o  realizácii projektov a ich výsledkoch;
•	identifikovať riziká, problémové situácie, obmedzenia a prekážky súvisiace s aktivitami projektov;
•	zabezpečiť, aby všetky aktivity týkajúce sa LSKxP boli uskutočňované v súlade so  projektovými zámermi  a grantovými podmienkami a aby vplývali na sociálne podmienky a kapacity potenciálnych prijímateľov;

Okrem požadovaných monitorovacích správ, bude žiadateľ zabezpečovať individuálny terénny monitoring, ktorým bude zaznamenávať pohľady zainteresovaných strán, najmä komunity, na implementáciu projektu. 

Súčasťou monitoringu bude: 
•	zisťovať stav realizácie 
•	dodržiavanie harmonogramu
•	zapojenie cieľovej skupiny v projekte
•	dopad projektu na cieľovú skupinu 
•	publicita projektu 

Monitorovanie a hodnotenie  sa uskutoční  v súlade s metodikami monitorovania pomoci, hodnotenia pomoci, metodikami  kvality projektov a procesov a  metodickými  pokynmi zabezpečujúcimi efektívne čerpanie štrukturálnych fondov EÚ. Monitorovanie sa bude uskutočňovať prostredníctvom ukazovateľov, ktoré sa vzťahujú na špecifické ciele, budú objasňovať stav implementácie, výsledkov a dopadov a poukazujú na dosiahnutý vývoj vo vzťahu k finančnému plánu. 
Monitorovanie sa uskutoční po celú dobu implementácie  programu a priebehu realizácie projektov: predbežné hodnotenie, strednodobé hodnotenie a následné hodnotenie.  
Partnerstvo a spolupráca na miestnej úrovni  bude jedným zo základných princípov monitorovania. Naplnením princípu partnerstva získajú členovia cieľovej skupiny výrazne väčšie šance dosiahnuť čo najlepšie ukazovatele pri realizácii projektu.

Monitorovacie správy budú sledovať: 
–	plnenie všeobecných a špecifických cieľov 
–	súlad medzi plánovanými a dosiahnutými ukazovateľmi
–	dodržiavanie časového harmonogramu
–	prehľad čerpania finančných prostriedkov
–	zapojenie marginalizovanej  rómskej komunity do implementácie projektu
–	podrobnejšiu identifikáciu cieľovej skupiny podľa aktivít
–	identifikáciu uplatňovania rovnosti príležitostí v rámci projektu
–	zapojenie partnerov do implementácie projektu
–	popis čerpania pomoci na marginalizované rómske komunity v rámci jednotlivých projektov
–	identifikáciu okruhu problémov, ktoré ovplyvnili plnenie cieľov pri realizácii projektu

                                                                                      
	                                                       
6.           PRÍLOHY    - zoznam   

1.	 Audit podmienok SI  MRK v Žiline 
2.	 Zoznam skratiek 

                                                                                                                                                                                               
7.           ZÁVER                                                                                                                  

Audit  podmienok SI  MRK v Žiline  
Vyhodnotenie  informácií dotazníkového prieskumu

Primárnym cieľom  prieskumu bolo získanie informácií o životných postojoch a názoroch prí slušníkov MRK, ktoré sú základom pre návrh relevantných  aktivít a  nástrojov ich rozvoja  s dôrazom na  tvorbu podmienok plnohodnotného prežívania všetkých skupín obyvateľov.   
K naplneniu daného cieľa je potrebný osobitný  prístup  k cieľovým skupinám,  reflektujúci dlhodobé i špecifické sociálne vylúčenie tejto  skupiny obyvateľstva a ich  odkázanosť  na štátnu sociálnu podporu.
Kľúčovú úlohu pri komplexnom riešení integračných snáh na zlepšenie sociálneho a spoločenského postavenia týchto komunít zohrávajú inštitúcie a subjekty samosprávne, štátne, verejnoprospešné, zaoberajúce sa touto problematikou,  pričom nezastúpiteľnú  úlohu v procese prípravy i realizácie   zastávajú práve  mimovládne  organizácie.

Špecifickým cieľom auditu podmienok SI bolo získanie aktuálnych a nevyhnutných  informácií a údajov  v oblastiach :
•	vzdelávanie
•	zamestnanosť a zamestnateľnosť
•	bývanie a infraštuktúra
•	zdravie, životný štýl, predchádzanie socio-patologickým javom
•	iné relevantné údaje, týkajúce sa podmienok ďalšieho regionálneho rozvoja , 

Dané informácie  budú podkladom pre návrhy adekvátnych aktivít a vytváranie vhodných rozvojových podmienok,  zabezpečujúcich zvýšenie kvalitatívnej úrovne života   marginalizovanej časti obyvateľov v meste Žilina.

Metodika 
Audit bol realizovaný prostredníctvom členov pracovnej skupiny pre prípravu a tvorbu LSKxP a dobrovoľných pracovníkov  mesta a to dotazníkovou formou.  Zainteresovaných bolo  spolu  90 obyvateľov ( 59 žien a 31 mužov) separovanej časti Bratislavská ulica v Žiline.   

Pri vyhodnocovaní boli respondenti rozdelení nasledovne : 
	Muži	Ženy	spolu	
18 -25 rokov	4	25	29	
26 – 55 rokov	22	29	51	
56 a viac	5	5	10	
	31	59	90	

Respondenti boli vybraní náhodilo, rozhovory s nimi boli vedené v zmysle odborných postupov a odporúčaní tak, aby bol dodržaný princíp dôvery a zamedzenia zneužitia poskytnutých informácií treťou osobou.

Graf č.1   Pomer veku a pohlaví respondentov

Charakteristika a skladba obyvateľov  Bratislavskej ulice
Bratislavská ul bola pôvodne vystavaná ako obytná zóna pre rodiny železničiarov, pričom v súčasnosti je to lokalita s najpočetnejšou  koncentráciou Rómov v Žiline (cca 500 obyvateľov).   Obyvatelia vykazujú typické znaky príslušníkov sociálne vylúčenej skupiny (ekonomicky, kultúrne, spoločensky, ...),  špecificky rómskych mestských get . Životné podmienky v tejto lokalite sú  nevyhovujúce,  nezodpovedajúce hygienickým požiadavkám a  štandardom bývania, čo len  umocňuje separačný aspekt  lokality a špecifické prejavy správania sa  jej obyvateľov.    

Analýza podmienok MRK  -  oblasť Vzdelávanie
Prvá kategória otázok  skúmala   stav vzdelania a vzdelanostnej úrovne  dotazovaných osôb a to v závislosti od pohlaví.
Skladba respondentov podľa stupňa dosiahnutého vzdelania podľa pohlavia 
	Muži	Ženy	spolu	
Neukončená ZŠ	2	2	4	
ZŠ	25	41	66	
z toho ukončenie v 9. ročníku	10	24	34	
SOU	3	12	15	
Z toho s maturitou	-	2	2	
SOŠ	0	4	4	

Výsledky prieskumu potvrdili, že najvyššie zastúpenie dosiahla skupina osôb so základným vzdelaním, pričom v priemere len  50 % z nich ukončilo dochádzku  v poslednom ročníku ZŠ. Možnosť pokračovania štúdia na strednej škole však využilo opätovne len obmedzený počet z nich (44 %) , pričom i tu sa prejavili určité odlišnosti v prístupe pohlaví (zeny prezentujú 50 %  a muži 33% z podielu študujúcich) .
Napriek tejto skutočnosti  prevaha mužov je spokojná  s dosiahnutým vzdelaním a u žien  je to len polovica dotazovaných . Opätovne, len menšia časť respondentov prejavila záujem o zvýšenie vzdelania a doplnenia si kvalifikácie.  Najčastešjím ospravedlním pre nich bola odvolávka na vek a nedostatok peňazí, pričom  u mužov bolo zaznamenaný i vyslovený nezáujem. Ženy sa často odvolávali i na čerpanie MD. 

Docenenie významu vzdelávania
		Muži	Ženy	spolu	
Spokojnosť s dosiahnutým vzdelaním  	áno	18	33	51	
	nie	13	26	39	
	neviem	-	-	-	
Záujem o zvýšenie vzdelania                  	áno	10	17	27	
	nie	21	39	60	
	neviem	-	4	4	
Absolvovanie rekvalifikačných kurzov	áno	6	5	11	
	nie	25	54	79	

Je zaujímavé poznanie, že z 90 respondentov (  90 % z nich je nezamestnaných ),  len  11 absolvovali rekvalifikačné kurzy.  Pri hodnotení efektivity a využiteľnosti kurzov v praxi muži  ich absolvovanie hodnotili pozitívne, pričom ženy  získané poznatky nedokázali nikde reálne využiť a prínos kurzov hodnotili negatívne.
Záujem o špecifické druhy vedomostí a informovanosti :
	Muži	Ženy	spolu	
Poradenstvo právne, sociálne	6	14	20	
Ekonomika, hospodárenie v domácnosti	1	8	9	
Výchova detí	6	5	11	
Zdravie a zdravý životný štýl	4	7	11	
Hobby, remeselné a iné druhy manuálnych zručností	5	8	13	
Aktivity pre deti - 	4	10	14	
Nič, neviem	5	5	10	

Pre svoj ďalší osobnostný rast a predpoklad uplatnenia sa na trhu práce ženy preferovali poradenské služby a aktivity, zamerané na zmysluplné trávenie voľného času. Muži  popri poradenských službách prejavili záujem o možnosti, rozširujúce ich manuálne zručnosti a  vedomosti v oblasti výchovy detí. Minimum pozornosti pripísali ekonomike a hospodárnemu chodu domácností tak muži, ako i ženy.

•	Analýza podmienok MRK  -  oblasť Zamestnanosť a zamestnanteľnosť

Z celkového počtu respondentov až 90 % tvorili kategóriu nezamestnaní. Prevahu má skupina, ktorá stratila zamestnanie v rozmedzí pred 24 až 60 mesiacmi (29,3%) a rovnocenne skupiny nezamestnaných medzi 10 – 15 rokmi a viac ako 15 rokmi ( obe 22%). 
Prehľad stavu zamestnanosti :
	dĺžka	Muži	Ženy	spolu	
Zamestnaný		3	3	6	
nezamestnaný		28	54	82	
Z toho	do 2 rokov	3	6	9	
	2 - 5 rokov	5	19	24	
	6 - 10 rokov 	7	7	14	
	10 -  15 rokov	3	15	18	
	Nad 15 rokov	9	9	18	
Ostatné  - dôchodok, MD		4	2	6	

Tieto skupiny sa vyznačujú absolútnou stratou pracovných zručností a zmyslom pre pravidelnosť dochádzky do práce.   Je hrozivé, že sa jedná o osoby v produktívnom veku ( do 45 rokov).
Veľmi intenzívne vnímaným dôvodom nezamestnanosti (a súčasne pocitom nespravodlivosti) je pre nich existencia  diskriminácie a nedôvery voči Rómom  zo strany zamestnávateľov. Minimálne percento z nich uviedlo ako podmienku presadenia sa  na trhu práce potrebu zvyšovania kvalifikácie (12,3%) a odbornej praxe (7,7%). Nemožno opomenúť, že v súčasnosti sa na zvyšujúcej nezamestnanosti podpisuje i pretrvávajúca ekonomická kríza vo svete , ktorá výrazne limituje tvorbu nových pracovných miest. 
Dôvod nezamestnanosti:
	Muži	Ženy	spolu	
MD	-	26	26	
Nekvalifikovanosť	6	6	12	
Chýbajúca prax	3	4	7	
diskriminácia	21	32	53	
vek	2	3	5	
Kríza, nedostatok PM	4	4	8	
Zdravotný stav	5	6	11	

Z pohľadu respondentov, pre zvýšenie predpokladov ich zamestnanosti  a zamestnateľnosti, ocenili by sprostredkovateľské aktivity a spoluprácu  so zamestnávateľským sektorom, poskytovanie informácií o voľných pracovných miestach a možnosti pre získanie praxe.
Vhodný  druh pomoci pri získavaní zamestnania :
	Muži	Ženy	spolu	
Nadobudnutie, doplnenie kvalifikácie	2	7	9	
Získanie  praxe	6	10	16	
Získavanie informácií o VPM	5	14	19	
Sprostredkovanie kontaktov so zamestnávateľmi	14	20	34	
Neviem 	5	9	14	
iné	3	3	6	
Je zarážajúce, že až 15,6% z nich nemá predstavu, aký druh pomoci   by mu pomohlo pri získavaní pracovného miesta, čo zrejme vyplýva z dlhodobosti   ich  evidovanej nezamestnanosti  a tým straty reálneho pohľadu na požiadavky trhu práce.

Vhodná  forma zamestnania (druh) 
	Muži	Ženy	spolu	
TPP –     plný úväzok	17	28	45	
-	4 hod. pracovný čas	1	9	10	
Práca na doma	1	1	2	
Brigády, fušky	8	11	19	
Dohoda o vykonaní práce	0	1	1	
Neviem 	8	9	17	

Napriek tomu až 50 % preferuje zamestnanie na plný pracovný úväzok .  Vzhľadom na existujúcu situáciu by prijali i krátkodobé zamestnania brigádnického charakteru.

Preferované  pracovné oblasti, sektory hospodárstva 
	Muži	Ženy	spolu	
Služby	1	29	30	
Obchod		19	19	
Výroba  a remeslá	7	6	13	
Stavebníctvo	19		19	
Neviem		5	5	
iné	3	3	6	

Z pohľadu ekonomického zabezpečenia,  každá  z rodín vykazuje nestabilitu, pretože až 80 % dospelých príslušníkov rodiny je nezamestnaných.  Vo vzťahu k profesiám, ženy by sa najradšej uplatnili ako upratovačky, pomocné pracovníčky  a muži v stavbárskych profesiách.

Trávenie voľného času 
Najviac   času ženám  zaberajú práce v domácnosti a výchova detí, čo vyplýva  z tradícií a mentality Rómov.  Muži okrem aktivít v domácnosti (drobné remeselné práce) paradoxne uvádzajú i výchovu detí  a ničnerobenie.

Typy aktivít, ktoré im zaberú najviac času
	Muži	Ženy	spolu	
Domácnosť	14	52	66	
Výchova detí	7	54	61	
Starostlivosť o iného člena domácnosti	2	4	6	
šport	2	1	3	
Seba  vzdelávanie	-	1	1	
Nič nerobenie	4	-	4	
iné 	1	1	2	

Na základe   charakteristík oboch pohlaví  je typické, že ženy  za zmysluplné aktivity považujú , tie ktoré im prinesú benefit pri chode domácnosti,  aktivity zamerané na deti a rôzne typy vzdelávacích a osvetových aktivít.  Muži sú veľmi jednoznačne orientovaní na manuálne práce a až ďaleko za nimi určili šport a vzdelávacie aktivity.

Aktivity, ktorým by sa chceli venovať vo svojom voľnom čase :
	Muži	Ženy	spolu	
práce zamerané pre ženy	0	18	18	
práca s deťmi	1	15	16	
kultúrne vyžite – hudba, spev, tanec, divadlo	1	3	4	
vzdelávanie, kurzy	5	11	11	
oddych, relax, šport	5	6	11	
hoby, manuálne práce 	13	6	19	
nič	1	-	1	
iné	-	-	-	

•	Analýza podmienok MRK  -  oblasť Bývanie a infraštuktúra

Vo všeobecnosti, úroveň bývania a obytných  podmienok sú limitované  počtom osôb v domácnosti,  ekonomickou situáciu v rodine, docenením udržiavania spoločného majetku a  významu  životného prostredia.
Počet členov domácností :
	Muži	Ženy	spolu	
1 – 4 	10	17	27	
5 - 9	19	35	54	
10 a viac 	3	6	9	
Nemám vlastnú domácnosť		1	1	

Z prehľadu je evidentné, že mnohopočetné rodiny  ( 5 – 9 členov) sa tiesnia v prevažne 2 izbových bytoch, v ktorých  nie je možné vytvoriť priaznivé prostredie pre sebavzdelávanie a sebarealizáciu. 
Počet  izieb v byte :
	Muži	Ženy	spolu	
1 iz 	12	25	37	
2 iz	13	25	38	
3 izbový byt 	4	9	13	
iné		1	1	

Mnohopočetnosť reprezentuje i bývanie dospelých detí so svojimi rodinami  u rodičov, resp. vzhľadom na rýchlu reprodukciu i so starými rodičmi.
Počet generácií, spoločne  obývajúcich  byt:
	Muži	Ženy	spolu	
1 – generačný	13	16	39	
viac generačný 	18	39	57	
iné		4	4	

Stavebno technický stav  bytových domov , kvôli zanedbávaniu základných udržiavacích aktivít a vedomého poškodzovania obyvateľmi  sa stáva neúnosný a  neplatičstvo obyvateľov je postihované  odpájaním od médií , pričom mnohé byty postrádajú v základnej vybavenosti kúpeľňu . 
Hygienické podmienky :
		Muži	Ženy	spolu	
predpoklady udržania zdravia a hygieny v domácnostiach	vhodná	21  	29	50	
	nevhodné	10	30	40	
Vybudovanie spoločných  zariadení (práčovňa, hygienické centrum)	vhodné	18	20	38	
	nevhodné	13	39	52	

Napriek skutočnosti, že práve časť žien by ocenila vybudované hygienické centrum so spoločnou práčovňou,  súčasne  vyjadrili  svoje obavy o zneužívanie centra a vzájomnú nedôveru. 
Dostupnosť a kvalita základných služieb:
		Muži	Ženy	spolu	
Obchody  	vhodná	24	44	68	
	nevhodná	7	13	20	
	neviem	-	2	2	
Športoviská, ihriská                  	vhodná	0	6	6	
	nevhodná	31	52	83	
	neviem	-	1	1	
Chodníky, cesty, parkoviská	vhodná	0	5	5	
	nevhodná	31	53	84	
	neviem	-	1	1	
Vývoz komunálneho odpadu	vhodná	6	15	21	
	nevhodná	25	43	68	
	neviem	-	1	1	

Na základe  porovnania  hodnotenia dostupnosti a kvality základných  služieb a občianskej vybavenosti  možno usúdiť, že ich hodnotenie je veľmi totožné.  Dostupnosť obchodov definujú ako vhodnú, ale absentujú tu športoviská, resp. ihriská .   pre udržanie hygienickosti prostredia pokladajú za nevhodný súčasný režim, ako i počet kontajnerov. 

Analýza podmienok MRK  -  oblasť Zdravie,  životný štýl, predchádzanie socio-patologickým javom

Prevaha obyvateľov je spokojná so svojim zdravotným stavom,   k čomu asi prispieva skutočnosť že väčšina z nich absolvuje preventívne zdravotnícke prehliadky.

Hodnotenie stavu zdravia :
		Muži	Ženy	spolu	
Spokojnosť  so svojím zdravotným stavom	áno	17	37	54	
	nie	8	10	18	
	čiastočne	6	12	18	
Využívanie  každoročne preventívne zdravotných prehliadky	áno	18	28	46	
	nie	10	20	30	
	čiastočne	3	11	14	

Určite k tomu prispieva i vhodná dostupnosť do zariadenia .  V prípade ochorenia,  návštevu v lekárskej ambulancie  absolvujú až v prípadoch vážneho ochorenia. Lekár je pre nich  autoritou, ktorá ich zásobuje odbornými radami .

Využívanie lekárskych a iných zdravotníckych služieb :
		Muži	Ženy	spolu	
Vyjadrenie o dostupnosti  lekára	vhodná	29	57	86	
	nevhodná	2	2	4	
Navštevovanie lekára	pravidelne	6	16	22	
	pri prvých príznakoch choroby	7	20	27	
	až keď som vážne chorý	18	23	41	
Pri príznakoch choroby uprednostňovanie	idem vždy k lekárovi	14	22	36	
	záleží od okolností	8	30	38	
	samoliečbu	9	7	16	
Zdroj informácií ohľadom udržania zdravia	lekár	22	37	59	
	médiá, časopis, noviny	1	7	8	
	rozhovor so známymi	4	5	9	

Hodnotenie rôznych závislostí v rodine, je podrobené rôznym stupňom tolerancie.  Fajčenie, ktoré je najrozšírenejšou závislosť, ktorej veľmi skoro podľahne   mládež i osoby  už detskom veku, je v rodinách  akceptované a iba 24 %  sa vyjadrilo proti.  Pozitívnym poznaním je vysoký stupeň odmietania  požívania  alkoholu a úplne vylučujú požívanie návykových a iných omamných látok.
Vyhodnotenie závislostí v rodine :
		Muži	Ženy	spolu	
Fajčenie v rodine	súhlasím	17	38	55	
	nesúhlasím	10	12	22	
	je mi to jedno	4	9	13	
Pitie alkoholu      v rodine            	súhlasím	4	3	7	
	nesúhlasím	25	52	77	
	je mi to jedno	2	2	4	
Požívanie návykových a iných omamných látok (drogy,..)	súhlasím	0	0	0	
	nesúhlasím	30	57	87	
	je mi to jedno	1	2	3	

Podľa vyjadrenia respondentov nie je im ľahostajné bezprostredné okolie domu . Skúsenosti na Bratislavskej sú však odlišné.  Výsledky spoločnej brigády na úprave verejných priestranstiev sa vo veľmi krátkom čase úplne vytratili. V súčasnosti neupravené prostredie je priam predurčené na  výskyt a širenie  viróz, spolu s výskytom  hlodavcov.

Hygiena bezprostredného okolia :
		Muži	Ženy	spolu	
Prisudzovanie dôležitosti   poriadku okolo domu/paneláku	áno	31	59	90	
	nie	0	0	0	
Ochota  aktívne sa podieľať na udržiavaní poriadku vo svojom okolí	áno	28	58	86	
	nie  (vek)	3	1	4	

Svoju ochotu na udržiavaní poriadku na verejných priestranstvách podnietili účasťou všetkých, spoločne. 

Analýza problémov
Vzdelávanie
-	Nízky stupeň  dosiahnutého vzdelania
-	Minimálny záujem o zvyšovanie vzdelania
-	Nevhodné vzdelávacie a rekvalifikačné kurzy
-	Apatia ľudí
-	Deti kopírujú vzory správania rodičov
Zamestnanosť, zamestnanteľnosť
-	Absencia lídrov a rómskych OZ
-	Absencia terennej komunitnej práce
-	Absencia poradenských služieb
-	Dlhodobá nezamestnanosť (10 rokov  a viac)
-	Nekvalifikovanosť pracovnej sily , bez praxe

Bývanie a infraštuktúra
-	Mnohopočetné rodiny, obývajúce maloplošné byty
-	Nevhodný stavebno-technický stav obytných budov
-	Neupravené bezprostredné okolie ( neupravený terén, bez povrchovej úpravy)
-	Absencia oddychových a rekreačných plôch
-	Koncentrácia marginalizovaných skupín obyvateľov na jednom mieste

Zdravie,  životný štýl, predchádzanie socio-patologickým javom
-	Nehygienické obytné prostredie
-	Požívanie návykových látok
-	Neorganizované trávenie voľného času

Zoznam   najpoužívanejších   skratiek
BRO -  biologicky rozložiteľnosť   odpadu
ČOV – čistička odpadových vôd
DHN – dávky v hmotnej núdzi
DMN - disponibilná miera nezamestnanosti 
EI – environmentálna infraštruktúra
HP MRK  - horizontálna priorita MRK
KC – komunitné centrum
LS KxP – Lokálna stratégia komplexného prístupu
MRK – marginalizované rómske komunity
MsÚ  - mestský úrad
MTZ  -  materiálno – technická zabezpečenie
MVO – mimovládna  organizácia  
NŠB – nízko štandardné byty
SI –  sociálna inklúzia
OP ZaSI -  operačný program Zamestnanosť a sociálna inklúzia
OPV – operačný program Vzdelávanie
OP ŽP  - operačný program Životné prostredie
OP  KaHR -   Operačný program Konkurencia a hospodársky rast 
OP Z – operačný program  Zdravotníctvo 
OV – občianska vybavenosť
PkD – príspevky k dávkam 
ROP  -  regionálny operačný program
SK – sociálna kuratela
SOŠ – stredná odborná škola
SOU – stredné odborné učilište
SPO – sociálno právna ochrana
TI – technická infraštruktúra
TP – trh práce    
UoZ -  uchádzač o zamestnanie
ÚPN – územno-plánovacia dokumentácia
ÚSVRK – Úrad splnomocnenca vlády pre rómske komunity
ÚPSVaR -  Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny
VŠ – vysoká škola  
VPM -    voľné pracovné miesta
VVP – výchovno-vzdelávacie potreby